28 



Fig. 4. Sildig rand Knudekaal. 



vis tidlig falde af, efter- 

 ladende store Ar, der 

 voxe i Størrelse med 

 Knuden . Yed de store og 

 talrige Bladår faar Knu- 

 den et helt anden Ud- 

 seende end Roerne hos 

 Turnips og Rutabaga. 

 Knuden bæres sædvan- 

 lig af en kort Stilk, idet 

 nemlig de første Stæn- 

 gelstykker, der følge 

 paa Kimbladene, ikke 

 svulme knoldformig op ; 

 da disse Stængelstykker 

 ere ganske korte, synes 

 Knuden gjærne at hvile 

 paa Jorden. Undtagel- 



sesvis kan Stilken være 1 5— 20 ctm - høj. Ogsaa i andre Retninger 

 kunne enkelte Exemplarer vise afvigende Forhold: Knuden 

 kan f. Ex. allerede 1ste Aar udvikle Sideskud, disse kunne 

 undertiden svulme op paa lignende Maade som Hovedstammen, 

 hvorved den hele Plante faar en meget besynderlig Figur; Knu- 

 den kan under Yæxten kløves paalangs i 3 eller flere næsten 

 frie Stykker, der alene hænge sammen forneden og ere be- 

 klædte med Kork paa deres Inderflade; i en større Samling 

 Exemplarer vil man let — især hvis de i deres unge Dage 

 have voxet tæt — finde nogle, der slet ikke udvikle Knude, 

 og paa hvilke det kun af Stammens indre Bygning kan 

 skjønnes, at de høre Knudekaal til. 



Hos de Havekaalsorter, der have en forkortet Stamme, 

 forgrener Stammen sig i Regelen ikke det 1ste Aar; dette 

 er derimod ikke sjælden Tilfældet hos den vilde Kaal saa vel 

 som hos de Kulturformer, der have en forlænget Stamme. 

 Grenenes indbyrdes Stillingsforhold vexler (ligesom Blad- 

 stillingen) fra 2 /s— 3 /s ja endog til 5 /i3. Mere end 1 Gren 

 (eller Knop) i hvert Bladhjørne forekommer ikke. Under- 



