31_ 



Sirørene ere meget snevre og samlede i talrige smaa 

 Grupper. 



Kambiet (km) har den sædvanlige Bygning med meget 

 tydelig Forskjel mellem Karstrængenes Kambium og Marv- 

 straalekambiet ; dette sidste har mere end dobbelt saa korte, 

 men samtidig mere end dobbelt saa brede og rummelige 

 Celler. 



Veddet: Vedlamellerne ere omtrent eus kraftige; de 

 ere meget stærkt sammentrykte og adskilte ved Marvstraaler; 

 Marvstraalerne ere alle af 1ste Orden. Vedlamellernes Tal 

 er overordentlig stort, det kan stige til et Par Hundrede. 

 En macereret Stamme af en Kokaal samt en tilsvarende af 

 en Grønkaal viser, at Vedlamellerne danne utallige Anasta- 

 moser indbyrdes; det hele macerede System ser ud som et 

 Net med fine Masker. Den enkelte Vedlamel danner til- 

 sammen med det tilsvarende Kambialparti og den tilsvarende 

 Bastgruppe 1 Karstræng. Karstrængene træde gruppevis ind 

 i Bladet; hver Gruppe ordner sig — set i Tværsnit — stjær- 

 neformig før den træder ind i Bladet (se Bladstilkens Byg- 

 ning); dette spores i Stængelen overalt, hvor et Blad tager 

 sit Udspring, og de Vinkler som vise sig i Karstrængkred- 

 sen ved Tværsnittet af en Stængel referere sig hertil. Paa 

 Grand af Karstrængenes store Antal, deres talrige Anasto- 

 moser og ringe Forskjel i Størrelse vil det være overor- 

 dentlig vanskeligt at klare i det enkelte Forholdet mellem 

 Karstrængene i en kraftigere Kaalstængel. Vi vende tilbage 

 til Betragtning af Vedlamellerne. Disse bestaa af Kar, Ved- 

 celler og Vedparenkym. 



Karrene (k) ere hovedsagelig prikkede Kar; i Marv- 

 skeden ere alle Kar spredte, i det fastere Ved samle de 

 sig mest i smaa Grupper, der ere spredte i Veddet. 



Vedcellerne (ve) ere mere tykvæggede end i Koden; 

 desuden ere de længere, for øvrigt af almindelig Bygning. 

 y edpar enkymcellerne i det faste Ved have prikkede 

 Vægge af anselig Tykkelse; i denne Del af Veddet samle 

 de sig især langs Marvstraalerne. I Marvskeden optræder 



