41 



Ogsaa mellem de analoge Former Yinterraps og Yinter- 

 rybs, Sommerraps og Sommerrybs synes der at være nogen 

 Forkjel i Udviklingshastigheden, om den end her er mindre 

 fremtrædende. 



Rapsformerne have gjennemgaaende større Livskraft end 

 Eybsformerne. Overvintrede Yinterraps-Planter blomstre meget 

 længere end overvintrede Yinterrybs-Planter. Rapsplanterne 

 vedblive at skyde nye Blomstergrene; ved Beskæring kan 

 man faa Yinterraps til at blomstre fra Maj til det sildige 

 Efteraar; Yinterrybs forynges kun i ringe Grad selv ved 

 Beskæring. Denne Forskjel har været meget følelig ved 

 Foretagelsen af de senere omtalte Bestøvningsforsøg ; det 

 var det meste af Sommeren let at faa rigeligt Materiale af 

 Yinterrapsblomster til Bestøvning, medens det var van- 

 skeligt at skaffe sig et tilstrækkeligt Antal Blomster af Yin- 

 terrybs, saasnart Juli var naaet. Ogsaa mellem de andre 

 analoge Former kan spores en lignende Forskjel. 



Den Del af Hovedstængelen, der bærer den grundstil- 

 lede Bladroset, er hos Rutabagen ofte (allerede det 1ste Aar 

 altsaa) noget forlænget; sædvanlig er den kun faa ctm. 7 

 undertiden 15 ctm -, sjælden henimod 20 ctm - lang; idet de 

 ydre (nedre) Blade afkastes, vil det da kunne ende med 7 

 at Bladrosetten bæres af en af korte Stængelstykker dannet 

 lille Stamme, mindende om Havekaal. Til et saadant 

 »Næb« er der hos Turnips i det højeste kun en Antydning. 

 Hos Yinterraps og Sommerraps findes ingen virkelig Stam- 

 medannelse. 



I Stængelens anatomiske B} 7 gning have vi ikke kunnet 

 eftervise nogen konstant Forskjel mellem Rybs og Raps. 



Den anatomiske Bygning og Udvikling af Kim stængelen 

 hos Raps og Rybs er foran beskrevet ved Omtalen af Roens 

 Udvikling (se Rod). 



3. Bladet. 



a. Havekaal. Havekaalens Bladform er særdeles 

 vexlende saa vel hos de forskjellige Sorter som hos samme 

 Exemplar. 



