45 



Stammen, saa længe denne ikke er skudt i Blomst. At der 

 imidlertid gives Overgang fra de nævnte Grupper til Hoved- 

 kaal, kan ses af den af os i »Landbrugets Kulturplanter« Nr. 4 

 givne systematiske Oversigt. Hos Blomsterkaal ere kun de 

 nedre Blade tydelig indbyrdes fjærnede, medens de øvre samle 

 sig kurvformig, tæt omgivende Blomsterhovedet. Hos Savoykaal 

 og Hvidkaal ere ligeledes kun de nedre Blade ret tydelig fjær- 

 nede fra hverandre, medens de øvre ere tæt sammenpakkede, 

 dannende et stort endestillet Hoved. Yi betragte dette lidt 

 nærmere: Paa et almindeligt Yinter-Hvidkaalshoved trænger 

 Stokken ind omtrent -/s af Hovedets Højde; Bladantallet er 

 meget stort; paa et middelstort Hoved c, 50 Blade. Som 

 ungt er Hovedet ganske løst; gradvis bliver det fastere paa 

 Grund af det stærke Tryk indvendig fra, idet Hovedets indre 

 svulmer op; jo længere Hovedet voxer, desto fastere bliver 

 det; de fasteste Hoveder findes altid hos sildige Sorter. 

 Hvidkaal med dens jævne Blade har meget fastere Hoveder 

 end Savoykaal med dens buglede Blade, hvilket ligger i Sa- 

 gens Natur. 



Yi have i det foregaaende kun talt om det Hoved, som 

 Topskuddet danner. Ogsaa Sideskuddene kunne i visse Til- 

 fælde danne Hoved. Hos ikke faa Sommerspidskaal dannes 

 smaa sidestillede Hoveder nedenunder det større topstillede 

 Hoved, efter at dette er modent. Bastarder af Blomkaal og 

 Hovedkaal have ofte mange sidestillede Hoveder nedenunder 

 det større. Hvis det topstillede Hoved af en Hvidkaal eller 

 Savoykaal forulykker under Udviklingen, udvikle Sideskud 

 sig til ret anselige Hoveder. Et mere normalt Exempel paa, 

 at Sideskuddene kunne danne Hoveder, er Rosenkaalen, hvis 

 Stok kan være saa tæt besat med smaa Hoveder (Rosen- 

 knopper), at den helt skjules; de udvikle sig først i Slut- 

 ningen af Sommeren; de største (nederste og ældste) kunne 

 opnaa Størrelse omtrent som et lille Hønseæg; deres Tal 

 vexler hos Sorter og Exemplarer fra c. 20 — 50; de øverste 

 ere dog lidet brugelige; alle have de en løs Bygning af 

 lignende Natur som det løse topstillede Hoved, der under- 



