46 



tiden findes hos Rosenkaal; dette sidste er imidlertid aflangt, 

 medens Eosenknopperne ere temmelig rnnde. 



Det staar tilbage at omtale Bladets anatomiske 

 Bygning 



Paa den Tid, Kimbladet hviler i Frøet, viser det alle- 

 rede en Forskjel mellem a) Overhud b) Karstrængsystem og 

 c) Grundvæv. Overhudens Celler ere sete fra Fladen 5 — 6- 

 kantede med retlinjede Yægge; til Spalteaabninger er der 

 naturligvis intet Spor; først under Spiringen dannes Moder- 

 cellerne til Spalteaabningscellerne, hvorefter disse selv snart 

 udvikle sig, samtidig med at Overhudscellernes Yægge bugte 

 sig. Karstrængsystemet, der danner et meget forgrenet Net, 

 bestaaende af 1 Hovednerve og talrige anastomoserende Bi- 

 nerver, er i det hvilende Frø alene dannet af Prokambium- 

 celler; først under Spiringen gjøres Skjel mellem Bast- og 

 Yedelement samt Kambium. I Grundvævet ses allerede i 

 det hvilende Frø et ret udpræget Palisadevæv, bestaaende af 

 lodrette Rækker af Celler. Under Spiringen danne Grund- 

 vævets Celler Bladgrønt, og Forskjellen mellem Palisadevævet 

 og de løse stærkt luftfyldte Parenkymvæv i den nedre Del 

 af Bladet bliver mere fremtrædende. 



Fra Kimstængelen har hvert Kimblad modtaget 2 større 

 Kars trænge og i Regelen tillige 1, 2 eller flere mindre, T. 6 

 Fig. 9; de 2 større ligge tæt sammen langs Midtlinjen af 

 Bladstilken, de mindre ere spredte ud til Siderne. Allerede 

 i Stilken danne Karstrængene Anastomoser. 



I Hovedtrækkene har ethvert Løvblad en lignende Byg- 

 ning som Kimbladet, — men alle Forhold ere kraftigere. 



Bladstilk og Bladnerver: I Stilken af et kraftigt 

 Blad hos en Hvidkaal træder en stor Mængde Karstrænge 

 ind fra Stængelen af; Tværsnit af Bladstilkens Grund, (T. 9 

 Fig. 2) vise 50 — 100 Karstrænge; de kraftigste af disse ere 

 indenfor Bladstilkens nedre Flade ordnede i 5 eller flere — 

 paa et Tværsnit stjærneformede — Grupper; Resten, der danner 

 talrige Anastomoser, dels mellem hverandre indbyrdes, dels 

 mellem hine stjærneformede Grupper, ere spredte i Grund- 

 vævet ovenfor hine Grupper. Det er dog ikke hos alle 



