49 



dette rigtignok hos nogle Sorter er saa svagt, at de næsten 

 kunne betegnes som glatte. 



c) Kybsens Blade ere tyndere og mindre kjødfulde end 

 Havekaalens. 



d) Overhudscellerne hos Kybsbladet ere (under ens For- 

 hold) kjendelig stærkere bugtede end hos Havekaalens Blad; 

 dette ses bedst, naar man sammenligner Underside med 

 Underside. 



e) Tværsnit gjennem Grunden af Bladstilken hos en 

 Kybs (Grundblad) viser os vel ligesom hos Havekaalen 5 — 7 

 Grupper af stjærnefbrmig ordnede Karstrænge; men de smaa 

 Karstrænge, der hos Havekaalen fandtes spredt i Grundvævet 

 ovenfor den Bue, som hine stjærneformige Grupper danne, 

 mangle her hos Kybsen; dog saaledes, at der fîndes enkelte 

 smaa Karstrænggrene beliggende imellem hine. 



Sammenligne vi Kækken af Rybsfornier, finde vi en 

 Del Gradsforskjel mellem dem. Mest udprægede ere Bladene 

 hos Turnips og Yinterrybs, hvorfor vi ville betragte dem først. 



Turnips og Vin terry bs: Hos disse Former findes 

 som Regel et meget stort Antal Grundblade, ly reformet fjer- 

 snitdelte med stærkt udviklet Stilkparti og talrige kraftige 

 fri Sideafsnit, meget stivhaaret-ru, græsgrønne, næsten ikke 

 duggede. Tab. 9 Fig. 4 viser et Haar fra et af Grundbladene 

 forstørret. Da de nævnte Former ere 2-aarige og som saa- 

 danne beholde deres Rodblade længe, følger heraf, at det 

 græsgrønne og det stivhaarede for dem ere meget i Øjne 

 faldende Karakterer; ved Siden heraf lægger man mindre 

 Mærke til Stængelbladenes Karakterer: de nedre ere lyre- 

 formet-snitdelte eller groft tandede, svagere ru end Grund- 

 bladene ; de øvre ere pileformede, ofte forlængede, helrandede, 

 glatte eller næsten' glatte; alle Stængelbladene ere graa- 

 duggede. 



Nogle Sorter af Dværgturnips afvige fra den almindelige 

 Type, idet deres Grundblade ere hele, lange og smalle. 



Sommerrybs. Almindelig Sommerrybs, der har en 

 ret kraftig Yæxt og ret talrige Grundblade, er sædvanlig kun 



4 



