53 



blandt Rybs, er os ubekjendt indenfor Raps; thi almindelig 

 Sommerraps er ogsaa i dette Forhold ganske analog med 

 Sommerrybs. 



4. Blomsterstanden. 



a. Havekaal. Blomsterstanden er en forlænget Klase; 

 ved Blomstringens Begyndelse er paa kraftige Klaser de 

 yngste Blomsterknopper hævede 10— 15 ctm - over de udsprungne 

 Blomster. Klaserne ere samlede kvastformigt i en Top, der 

 snart er klaseformet, snart halvskærmformet. Hovedaxen 

 ender i en Klase; umiddelbart nedenfor denne udgaa flere 

 kraftige Grene, der atter afslutte i Klaser; nedenfor disse 

 udvikle sig nye Grene o. s. v. i 5—6 Led eller flere. Som 

 Hovedskuddet grener sig de nedre kraftige Sideskud af 1ste 

 Orden. Blomstringen er sædvanlig langvarig, fremskridende 

 fra Generation til Generation i nogenlunde regelmæssig Følge- 

 orden. Svagest og mindst sammensat er Blomsterstanden 

 hos Knudekaal, kraftigst hos Yinter-Hvidkaals- og Vinter- 

 Savoykaals-Formerne, mest sammensat hos Blomkaal. 



Blomsterstanden hos denne sidste Gruppe fortjener sær- 

 lig Omtale: Den danner, som bekjendt, paa sit første Ud- 

 viklingstrin et stort, endestilket, fladt eller hvælvet »Hoved«, 

 i hvilket Grensystemernes Antal er voxet efter en storartet 

 Maalestok; desuden finder det ejendommelige Forhold Sted, 

 at hele Systemer af Blomsterstandsanlæg ikke naa til Ud- 

 vikling, medens de nærmest nedenunder siddende talrige 

 Grene voxe videre; ogsaa paa disse Grene undertrykkes 

 de endestillede Blomsterstandsanlæg, medens der udvoxe 

 talrige nye Sideaxer, der atter blive til relative Hoved- 

 axer og saaledes fremdeles i vrimlende Mangfoldighed, 

 indtil endelig de sidst dannede Skudgenerationer omsider 

 danne fuldt udviklede Klaser. Samtidig med denne Under- 

 trykkelse af talrige [Systemer af Blomsterstande finder en 

 fasciationslignende Forfladning af Axerne Sted i Forbin- 

 delse med større eller ringere Forskydning af Grenene; ogsaa 

 bliver det hele Grensystem noget kjødfuldt. Et Blik paa 

 nogle unge Tilstande vil bedst oplyse Forholdet. T. 10 Fig. 1 



