61 



Støvknapperne ere alle oprindelig indadvendte, men 

 efter Støvsækkens Opspringning gjøre de mediane Støv- 

 drageres Støvknapper en halv Drejning til højre og til venstre 

 saa at de komme til at vencle udad henholdsvis til højre og 

 til venstre. Netop saaledes som Herman Müller (Befruch- 

 tung der Blumen, 1873 S. 139) har skildret det. De ere alle 

 af samme Form og Størrelse; de variere en Del i Størrelse, 

 idet de nemlig ere 2 — 4 Gange kortere end de lange Støv- 

 traade. Af Form ere de bredt linjedannede, almindelig lidt 

 afsmalnende mod Spidsen. De to Støvsække ligge paa Bug- 

 siden tæt op til hinanden og divergere kun forneden paa en 

 Strækning omtrent 1 /g af Knappens Længde. Paa Kygsiden 

 ses Knapbaandet, der er bredest forneden og hvis Længde 

 er c. 4 /s af hele Knappens Længde. Knapbaandet ender for- 

 oven i en lille, ofte violet, budt afrundet Plade, der under- 

 tiden (f. Ex. hos Blomkaal) antager Form af en mere frem- 

 ragende, kegleformet Spids. Knapbaandet er, navnlig paa den 

 nedre bredere Del, besat med talrige vandklare Vorter. 



Støvknappens anatomiske Bygning er i korte Træk føl- 

 gende: Tab. 12, Fig. 4, fremstiller et Tværsnit, ført omtrent 

 midt igjennem en udviklet Støvknap. Knapbaandet besidder 

 en omtrent midtstillet Karstræng, der er omgivet af flere 

 Lag tyndvæggede Parenkymceller ; disse tiltage i Størrelse 

 udadtil. Overhuden paa Knapbaandets Rygside bestaar af 

 store, blære- eller kølleformede, tyndvæggede, let sammen- 

 faldende Celler; det er disse, der danne de ovenfor omtalte 

 vandklare Vorter. 



Støvsækkenes Væg bestaar paa den Strækning, hvor 

 de staa i Forbindelse med Knapbaandet, af 4—7 Lag store 

 Celler, med skrue- eller netformede Fortykkelser (fibrøse 

 Celler). Den frie Del af hver Støvsæk bestaar, hvor den er 

 tykkest, af 4 — 5, i øvrigt i deres største Udstrækning kun af 

 2, og til sidst kun af 1 Lag fibrøse Celler. De to Rum 

 i hver Støvsæk ere, som ovenfor bemærket, adskilte ved 

 en meget dyb Længdefure, saa at der kan findes en meget 

 lav udelukkende af fibrøse Celler bestående Skillevæg, langs 

 hvis ydre Rand Opspringningen finder Sted. Her er altsaa 



