63 



eller slet ingen ; i saadanne Blomster ere Støvdragerne meget 

 kraftige. I andre Blomster kan det omvendte finde Sted, at 

 Støvdragerne ere svage, medens Støvvejen er meget kraftig. 

 Alt dette er dog kun Undtagelse fra den almindelige Regel. 



Om Støvvejens anatomiske Bygning bemærkes følgende: 

 Et Tværsnit af Frugtknudevæggen (T. 12 Fig. 6) viser en 

 ydre Overhud, bestaaende af afrundet rektangulære eller kva- 

 dratiske Celler. Indenfor denne findes 8—9 Lag af afrundet 

 kantede, temmelig store Parenkymceller; derpaa følger et Lag 

 af meget smaa, 4 — 5 kantede Celler, der ere radialt strakte; 

 endelig støde vi paa den indre Overhud, der bestaar af 

 store, tangen tialt strakte Celler; den mod Frugtknudehul- 

 heden vendende Ydervæg er udhvælvet. Udfor hver af de 

 2 Æggestole og til Dels i disses Grund findes en stor Kar- 

 stræng; gjennem Midten af hver af de 2 Rums Ydervægge 

 strækker sig end videre en ret kraftig Karstræng, paa begge 

 Sider af hvilket der endnu findes flere mindre Karstrænge, 

 dannende Anastomoser indbyrdes. Æggestolene og den med 

 disse jævnt sammenflydende Skillevæg besidde en Overhud, 

 hvis Celler ere i Tværsnit omtrent kvadratiske, betragtede 

 fra Fladen polygonale, noget strakte efter Frugtknudens Længde- 

 axe. Det indre Celleparti (T. 12 Fig. 6 og T. 13 Fig. 1) af 

 Æggestolene og Skillevæggen har en meget sammensat Byg- 

 ning: Nærmest op til den ovenfor omtalte store Karstræng, 

 der løber langs Æggestolens Grund, findes et Yæv af tem- 

 melig løst forbundne Parenkymceller. Umiddelbart indenfor 

 disse Celler — omtrent hvor Skillevæggen jævnt gaar over 

 i Æggestolen — løber paa langs en rummelig, i Tværsnit 

 omtrent 3kantet Kanal ind, i hvis indre Hulrum der strække 

 sig en Del konferveagtige, grenede Traade, sammensatte af 

 ovale eller kredsrunde Celler. Skillevæggens indre Ceileparti 

 er et System af løst forbundne, lange, traadformede, i En- 

 derne kegleformet tilspidsede Celler, der dels løbe parallelt 

 med hverandre (og Frugtknudens Længdeaxe) dels bøje sig 

 i Bue eller næsten vandret fortil og bagtil henimod de nys 

 omtalte Kanaler. 



