67 



knapperne endnu ikke have aabnet sig. Dette Forhold findes 

 ikke hos Havekaal og Kaps. Det ejendommelige ved Rybsens 

 Kjønsforhold i Modsætning til de 2 andre Arter traadte 

 stærkt frem ved de nedenfor omtalte Bestøvnings-Forsøg. 



Mellem almindelig (tvekjønnet) Vinterrybs have vi truffet 

 enkelte Exemplarer med Særkjønsblomster; disse vare Hun- 

 blomster med meget kraftig Støvvej, men med rudimentære 

 Støvdragere (uden Pollen). Denne Form bestøvedes med al- 

 mindelig tvekjønnet Vinterrybs, og af det derved avlede Frø 

 fremkom dels Exemplarer med Tvekjønsblomster dels Exem- 

 plarer med Hunblomster. Som tidligere bemærket, have vi 

 hos Havekaal undertiden sporet noget lignende, men kun i 

 enkelte Blomster. 



c. Raps. Hvad Blomstens Bygning angaar, staar Rap- 

 sen i visse Henseender omtrent midt imellem Rybs og Have- 

 kaal, i andre Henseender nærmer den sig snart den ene 

 snart den anden af disse Arter; Forholdet er derfor meget 

 indviklet, og det bliver nødvendigt at sammenstille Raps med 

 hver af de andre Arter for sig. 



Raps er forskj eilig fra Rybs ved følgende Forhold i 

 Blomstens Bygning : 



a) Blomsten (T. 11 Fig. 17—25) er i Regelen større 

 (omtr. 13 milî ), hos Raps end hos Rybs. 



b) I Blomstens Dele dannes ingen Krystalgrupper ved 

 længere Tids Henliggen i Alkohol, saaledes som hos Rybs. 



c) Blomsterbundens mediane Kirtler (T. 11 Fig. 17—18 

 og 20—21 m) ere lidt mere kantede og lidt mere tilspidsede 

 hos Raps end hos Rybs, desuden mindre udspærrede. 



d) Bægeret (T. 11 Fig. 22—25) er halvt aabent, tragt- 

 formet, medens det hos Rybs var udspærret. Bægerbladenes 

 Karstrængnet er noget rigere hos Raps end hos Rybs, lige- 

 som Bægerbladene i det hele taget ere mindre fine i Byg- 

 ning. De laterale Bægerblade (T. 11 Fig. 24 — 25) ere bredere 

 ved Grunden og tillige der noget udposede (herved tillige 

 lorskj eilig fra Havekaal). 



e) Hvad Kronens Knopleje angaar, er det snoede Knop- 



5* 



