81 



dels ogsaa ret vel svarede til Beskrivelserne. Disse Exem- 

 plarer have vi derfor antaget for ægte og nærmere under- 

 søgt. Yi ere derved komne til den Anskuelse, at B. Cretica 

 Lam. ikke er artsforskj eilig fra B. oleracea, men alene en 

 Yar. deraf. De undersøgte Exemplarer vare fuldkommen 

 overensstemmende med B. oleracea i Blomsterstand, Blomst, 

 Frugt og Frø, — og det skal den ogsaa være efter de i 

 Litteraturen foreliggende Beskrivelser. Dens Ejendommelig- 

 hed bestaar alene i følgende: »caudiee fruticoso, foliis petio- 

 latis, ovato-rotundis, subcrenatis, glabris, glaucis, subcarnosis« ; 

 (DC. o. a.). Hertil maa bemærkes, at de nedre Blade ikke 

 ere hele, men i Yirkeligheden lyreformet fjersnitdelte, rigtig- 

 nok med meget smaa, fine Sideafsnit paa Stilkpartiet; — end 

 videre at ogsaa flere Sorter af Havekaal ere fleraarige med 

 træagtig Stamme ; vi have haft saa vel Kruskaal som Kokaal- 

 Exemplarer voxende 3 Aar og blomstrende 2 Aar i Træk; 

 i Litteraturen angives det om enkelte Havekaal-Sorter, at de 

 ere fleraarige, ja endog mangeaarige. Tages nu end videre 

 Hensyn til, at Bladformen hos Havekaal varierer ikke lidet, 

 kunne vi ikke opdage det berettigede i at opfatte B. cretica 

 som artsforskj eilig fra B. oleracea ; opfattet som Yarietet af 

 B. oleacea, vil B. Cretica kun være karakteriseret ved et 

 ejendommeligt Habitus. 



De Exemplarer, vi have dyrket af B. Cretica, have vi 

 krydset deis med de Former af »Yild Kaak, som vi have 

 dyrket, dels med Savoykaal, Grønkaal og Hvidkaal. I alle 

 Tilfælde var den bestøvede Form meget frugtbar. 



Er nu altsaa B. cretica kun en Yarietet af B. oleracea, 

 er det jo meget muligt, at en og anden af Kulturformerne 

 har taget sit Udspring fra den. Og hvis det nu endelig 

 skulde vise sig, — hvad flere Botanikere have antydet, men 

 hvad vi intet vide om — at de 2 andre temmelig omtvistede 

 Arter, B. Balearica Camb. og B. insularis Moris, ogsaa ere 

 Former af Havekaal (hvilket efter Beskrivelserne synes mu- 

 ligt), saa vilde der jo blive god Enighed, idet nemlig de 2 

 modstaaende Anskuelser derved forenedes. Et maa dog fast- 



6 



