102 



i Bastarden gjør sig gjældende ved sin kraftige, ugrenede 

 Stamme, sine store, flade, tydelig fjersnitdelte Blade, der 

 stræbe at udbrede sig i aaben Koset, ved sin aabne Blom- 

 sterstand etc.; — hvorledes Yinter Hvidkaalen gjør sig gjæl- 

 dende ved sin lave Stamme, sine tykke, jævne, pladeformede 

 Blade, der stræbe at danne et fast Hoved, etc.; hvorledes 

 Blomkaalen gjør sig gjældende ved sine hele, langstrakte 

 Blade og ejendommelige Blomsterstand etc.; hvorledes Bød- 

 kaalen gjør sig gjældende ved sin røde Farve, Knudekaalen 

 ved sin Knude osv. osv. Til fuldstændig Tydning af Ba- 

 starden hører altid et fuldstændigt Kjendskab til Stamfor- 

 merne, netop fordi disse gjøre sig gjældende i ethvert For- 

 hold. Er man vel bevandret i Stamformerne, vil man kunne 

 tyde næsten enhver Bastard. 



ß) Nogle Bastarder besidde enkelte nye Karak- 

 terer, som ikke fandtes hos Stamformerne. Det er 

 saaledes ret hyppigt, at Bastardernes Blade prolifère uden 

 at noget saadant blev iagttaget hos Stamformerne. Ben ne- 

 penthiforme Prolifering, der er temmelig sjælden hos de al- 

 mindelige Havekaalsorter, optræder ret hyppig hos Bastarder, 

 uden at noget saadant fandtes hos Stamformerne. Nogle 

 Bastarder vise stærk Tilbøjelighed til at gaa i Blomst 1ste 

 Aar, medens begge Stamformer blomstre 2det Aar. Andre 

 for dette Punkt oplysende Exempler ville forekomme i det 

 følgende. 



y) Der er Forskjel mellem Bastarder, avlede 

 ved samme Krydsning; nogle staa nærmere ved 

 Faderplanten, andre nærmere ved Moderplanten. 

 For at oplyse dettte ved Exempler have vi af enkelte Kryds- 

 ninger afbildet flere Former, der optraadte i samme Kuld, 

 saasom : 



Bastard mellem Erfurter Blomkaal Q og Er- 

 furter Bødkaal cf 



Y i møde her ved Slutningen af det 1ste Aar følgende 

 3 forskj eilige Former: 



Exemplar Nr. 1, Fig. 5: Stammen er temmelig lav som 

 hos begge Stamformerne; Yderbladene ere brunlig grønne, 



