109 



Knight*) krydsede paa kunstig Maade Hvidkaal med 

 Kruskaal og Rødkaal. 



Wiegmann**) har frembragt en større Række Bastarder 

 af Havekaalsorter, dog ikke ved kunstig Krydsning, men ved 

 at plante de 2 Sorter, han vilde benytte som Stamformer, i 

 hinandens umiddelbare Nærhed. I alt frembragte han 8 for- 

 skjellige Bastarder af følgende Stamformer: Blaa Bladkaal 

 med flade Blade, Blaa Bladkaal med krusede Blade, Grøn 

 Kruskaal, Gul Snitkaal, Savoykaal, Hvidkaal og Knudekaal. 

 Han beskriver Bastarderne og viser, at de ere frugtbare. 

 Han påaviser end videre, at Bastarderne i 2den Generation 

 i det hele taget ligne dem i 1ste Generation, om Fremmed- 

 bestøvning forhindres, — et Forhold, der senere er bekræftet 

 af Regel og Darwin. 



G a er tn er***) udtaler som en almindelig Erfarings- 

 sætning, at Havekaalsorter let krydses. 



Darwinf) påaviser, at visse Havekaalbastarder kunne 

 være mere frugtbare end den ene af Stamformerne. Han med- 

 deler fremdeles ff), at af 233 Frøplanter, avlede af forskjellige 

 Sorter, der vare plantede i hverandres Nærhed, vare 155 

 Exemplarer slette, og af Resten vare mange ikke ganske 

 rene. Dette have vi prøvet med et lignende Resultat, idet 

 vi avlede Frøet af Hvidkaal, Savoykaal og Kruskaal, der 

 vare plantede i hverandres umiddelbare Nærhed. Selve det 

 Factum, at Havekaalsorterne maa isoleres, om man skal 

 avle rent Frø af dem, omtales overalt i Havebøger og Land- 

 brugsskrifter. 



En mangehovedet Havekaal, der ligner vor Bastard af 

 Blomkaal og Rødkaal (afbildet Fig. 6), har spillet en vis 



*) Transactions of the Horticult. society. London 1822, p. 25. 

 **) Ueber die Bastarderzeugung im Pflanzenreiche, Braunschweig 1828. 

 ***) Versuch und Beobacht. über die Bastarderz. im Pflanzenreich, Stutt- 

 gart 1849, p. 145, 167, 171—172. 

 t) Die Wirkungen d. Kreuz, und Selbst-Befrucht., übers, von J. V. Cams 

 1877, p. 94. 



tt) Ueber die Entstehung d. Arten, übersetzt von H. G. Bronn 1860, I, 

 p. 406. 



