161 



om Grønlænderboligerne, skyldes dette aabenbart først og 

 fremmest Frøformeringen ; paa saadanne Steder have Frøene 

 fundet særlig gunstige Betingelser for Spiring og Yæxt, Men 

 mere end hos de andre grønlandske Korsblomstrede bidrage 

 Skuddene ogsaa til at dække Jorden, idet de ere nedliggende, 

 næsten udløberagtige ved Grunden; Arten gjorde ved første 

 Betragtning Indtrykket af at have en krybende, forgrenet Bod- 

 stok, men alle Skud sammenbindes dog vist i Beglen af 

 Brimroden, og Birodsdannelsen er svag; jeg tør imidlertid 

 ikke paastaa, at enkelte Skud ikke undertiden kunne selv- 

 stændiggjøres og ernæres ved Birødder. Typisk har den 

 dog en mangehovedet Bod. 



Fra Løvbladaxlerne dannes der i Sommertiden nye ned- 

 liggende Skud, der begynde med et langt Stængelled og 

 Løvblade. Skuddene kunne holde sig mange Aar paa det 

 kortleddede Bosetstadium, før de strække sig og blive blom- 

 strende. Løvbladene overvintre frisk grønne; man kan, som 

 Bevis herpaa, f. Ex. finde friske Blade om Grunden af vis- 

 nede Blomsterstande fra forrige Aar. Tidlig om Yaaren ud- 

 vikles der nye Skud af de overvintrende Løvblades Axler; 

 de havde f. Ex. allerede cl. 11. Juli opnaaet en Længde af 

 3 /4 Tomme. 



. Bester af modne Frugter fandtes overalt, f. Ex. Godt- 

 haab, Holstensborg, Godhavn, Sukkertoppen, og overalt fandtes 

 Arten i den mest regelmæssige Frugtsætning. 



Blomsterne af de grønlandske stemme med Alpernes (H. 

 Müller, Alpenblumen, S. 113). Nektarkjertelen, der omfatter 

 Grunden af de korte Støvdragere, er som hos de alpine to- 

 spaltet eller ved en dyb Indskjæring delt i to Tænder. Den 

 hænger ned i den næsten sporeformede Grund af de udfor 

 staaende laterale Bægerblade, og naar man betragter Blomsten 

 ovenfra, ser man paa hver Side ned i en mørk Grube mellem 

 Kronbladene og ud for disse Bægerblade; Indgangen til 

 denne Grube deles i to ved de hen over den sig strækkende 

 korte Støvdrageres Traade. Ogsaa de smaa af Sprengel over- 

 sete (Entdeckte Geheimniss p. 33) Kjertier findes hos de 

 grønlandske. 



11 



