172 



Axell kalder Blomsten »proterandrisk med ståndarro- 

 relse, såsom hos Myrtilli«. Jeg har fundet de grønlandske 

 proterogyne, og om Støvdragerbevægelser er der ikke Tale. 

 Allerede i Knoppen fandt jeg Arret glinsende og klæbrigt, 

 medens Støvknapperne endnu vare tillukkede. Strax efter at 

 Kronen havde aabnet sig lidt, begyndte dog ogsaa Knapperne 

 at aabne sig, først paa de længste Støvdragere, og endnu før 

 de korteres Knapper havde aabnet sig, fandt jeg Pollen paa 

 Arret. Opspringningen sker med en kort Spalte i hver af 

 de to budte Spidser, hvormed Knappen ender (Fig. 4 F). 

 Proterogynien er saaledes meget svag, og Knapper og Ar 

 blive samtidige i Udvikling næsten fra først af, og de holde 

 sig nu fremdeles samtidig funktionsdygtige, indtil Arret vis- 

 ner som Følge af Befrugtningen ; enhver Analyse af en Blomst, 

 som ikke er netop ganske nylig udsprungen, viser Knapperne 

 opsprungne og rige paa Pollen, og Arret, som er stærkt fem- 

 lappet, i Stand til at fastholde dette. 



Pollentetraderne (Fig. 4 G) falde med Lethed ud af Knap- 

 perne, og paa de lige afplukkede, i det frie undersøgte Plan- 

 ter fandt jeg Pollen strøet omkring paa Støvtraade, Griffel 

 og paa Kronens Inderside foruden paa Arret. Selvbestøvning 

 maa derfor med stor Lethed kunne foregaa; thi altid staa 

 Knapperne mere eller mindre over Arret eller endog tæt op 

 om det. Alle Blomster ere nemlig ikke ganske ens byggede. 

 De ti Støvdragere staa saavel i Knoppen som i den udfol- 

 dede Blomst temmelig ret op omkring Pistillen og bøje deres 

 Knapper ind ad mod Griflen ved Hjælp af en lille Krumning 

 paaTraaden tæt ved Knappen ; Porerne vende altsaa op mod 

 Arret. Enten er Arret nu i omtrent samme Højde som Støv- 

 knappernes Spidser, og disses Porer altsaa næsten umiddel- 

 bart op til det, eller ogsaa er Arret hævet mere eller mindre 

 op over Knapperne. Det første Tilfælde har jeg ikke hos 

 europæiske Exemplarer fundet saa stærkt som hos grønland- 

 ske (Fig. B), og da Selvbestøvning ved et saadant Arrange- 

 ment er uundgaaelig, vil man heri maaske kunne se en Til- 

 pasning til den insektfattigere Natur, hvis fremtidige Under- 

 søgelser vise, at det er noget for Grønland almindeligt og for 



