181 



sprungne Blomst ere Knapper og Ar i alt Fald samtidig 

 funktionsdygtige, og Støv ses i mange Blomster drysset om- 

 kring paa Griflen og andet Steds i deres Indre. Selvbestøv- 

 ning vil aabenbart let kunne foregaa. 



Om Grunden af Frugtknuden ligger der en svagt bølget 

 Valk, som er Nektarium (C) ; jeg har set Honningen samlet uden- 

 for og omkring Grunden af Støvdragerne, og den fastholdes 

 aabenbart ved Hjælp af disses Grunddele; Bredden af disse 

 og Papillerne paa dem ere sikkert mere nødvendige her, hvor 



Fig. 8. Cassiope hypnoides. 

 Blomsterdele Fig. A og B fj, C f og D F \°. 



Blomsten er saa aaben, end i C. tetragonas snævrere Krone. Et 

 Insekt kan ikke naa ned til Honningen uden at støde an 

 mod Børsterne paa Knapperne og derved ryste Pollen ud 

 af disse. 



Efter Afblomstringen slutte Bægerbladene tæt om Frugt- 

 knuden , ladende Griflen ubedækket. Som saa ofte hos 

 Planter med nikkende Blomster er Frugtstilken her ret 



(Fig. ?). 



' Loiseleuria procumbens L (Desv.). 



Denne lille, lyngagtige Busk voxer i Tuéform, dog op- 

 naa Tuerne aldrig nogen stor Udstrækning. De træagt ige 



