186 



(sandsynligvis Primrod), som ofte er kort og stærkt vreden 

 og snart delt i Grene ; fine Birødder kunne findes paa Stam- 

 men. Aarsskuddene begynde med Knopskæl. Exemplarer 

 i Løvspring fandtes midt i Juli. 



Bladene kunne holde sig friske 2 Aar, men falde saa 

 helt af, hvorpaa Grenene blive temmelig nøgne og glatte. De 

 ere dækkede med skjoldformede Stjærnehaar paa begge Sider, 

 sparsomt paa Oversiden, men saa tæt paa Undersiden, at denne 

 er fuldkommen dækket af dem, idet de skyde deres Kande 

 ind over og under hverandre. Mellem ældre gulbrunlige 

 Haar ses yngre friske. 



Bygningen af Bladet er meget interessant. Under Over- 

 sidens udadtil ret tykvæggede Overhud følger et Palissade- 

 væv med 3 — 4 Celler i Kad; dette indtager omtrent Halv- 

 parten af Bladets Tykkelse. Den nedre Halvpart er et Svamp- 

 væv, der har store Luftkamre, adskilte ved Yægge, som ere 

 dannede af et Lag tæt sluttende Celler (Fig. 10). 



Undersiden er rig paa smaa Gruber, mellem hvilke der 

 er lave Forhøjninger. I hver Grube sidder der et paa en 

 flercellet Stilk befæstet Stjærnehaar af samme Bygning som 

 hos Rhododendron ferrugineum og hirsutum (De Bary's 

 Anatomie, Pag. 102, Fig. 41). Haaret sidder i Midten af 

 Gruben, omkring paa hvis skraanende Sider de stærkt frem- 

 springende Spalteaabninger ligge. Hen- over saavel Gruber 

 som Forhøjninger brede Stjærnehaarene deres Skjærme, dan- 

 nende en tæt Brolægning over hele Underfladen; men der 

 bliver dog altid nogen Plads til Luft under og mellem dem. 



Fig. 10. Rhododendron lapponicum. 

 Tværsnit gjennem et Blad. 



