192 



bliver ukj endelig. Vævpartier af lignende Art findes i Stam- 

 mens Bark og Marv. 



Af Tværsnittet af et bredt »groenlandicum«-Blad er et 

 Stykke afbildet ved Siden af (A). Det falder let i Øjnene, at 

 Bladets Tykkelse er omtrent den samme, og at det altsaa 

 blot synes tyndere, fordi Fladen er saa meget større; frem- 

 deles, at de klare, lakunagtige Yævpartier ere relativt større, 

 og Palissadelaget er omtrent kun 2—3 Celler tykt. Af brune 

 Uldhaar er her næsten ingen, men desto flere af smaa stive 

 Børster. 



Forgreningen er ganske som hos Hovedformen, L. pa- 

 lustre; Blomsterstanden begrænser Skuddet; strax neden 

 for den udvikles en falsk Krans af 4 — 5 Grene, som gjentage 

 Moderskuddets Yæxt. 



Blomsterne have hvide, sjældnere blegrøde Kronblade 

 og hvide Støvtraade; de lugte stærkt, mest vist nok henad 

 Aften, dog ogsaa midt paa Dagen. De anlægges Aaret før 

 Blomstringen, og værnes om Vinteren af Knopskæl; de 

 Knopper, som indeslutte en Blomsterstand, ere mere kugle- 

 runde end de vegetative; men ogsaa i denne Henseende af- 

 viger Led. groenlandicum ej fra de smalbladede Former. 



Allerede i den helt tillukkede Knop, og naar Støvtraa- 

 dene endnu ligge stærkt bugtede tæt op om Pistillen, ere 

 Porerne paa Knapperne dannede (Fig. 13 B, G, H), og Tetra- 

 derne, der som sædvanlig ere glatte (C), ville kunne falde ud. 

 Men Arret er næppe endnu undfangelsesdygtigt , og heller 

 ikke synes Pollen faktisk at falde ud, før Blomsten aabner sig. 



Saa snart Blomsten er helt udsprungen, ere Kronbladene 

 fladt udbredte og Støvdragerne vidt udspærrede (A, I). Sam- 

 tidighed findes nu mellem Knapperne og Arret, som dækker 

 Griflens af en skarp Kant afgrænsede flade Ende og dannes 

 af omtrent 5 smaa, ulige store Vorter (D) ; det er nu glind- 

 sende og i Stand til at fastholde de, i Knapperne i Mængde 

 tilstedeværende Pollenkorn. Støvtraadene have en saadan 

 Længe, at naar de bøjes mod Pistillen, ville Knapperne om- 

 trent røre ved Arret; men Selvbestøvning synes dog kun at 

 finde Sted derved, at Vinden ryster Pollen ud af Knapperne 



