199 



blaane. Bærret er kuglerundt, med en Diameter af 10 — 

 12 Mm. 



Arten har en meget lang Blomstringstid ; under hele mit 

 Ophold fandt jeg nys udsprungne Blomster. 



Tilbageblik paa Ericineerne. 



Da der foreligger saa faa biologiske Undersøgelser om 

 disse alpine og arktiske Yæxter, har jeg behandlet dem fyl- 

 digere, end jeg vist ellers vil gjøre med andre Familier; nogle 

 af disse grønlandske ere jo for en europæisk Botaniker endog 

 særdeles store Sjældenheder, som man kun vil finde i det 

 alleryderste Skandinavien og lignende fjærnt liggende Steder. 



Jeg skal nu til Slutning fremhæve nogle af deres biolo- 

 giske Ejendommeligheder. 



De ere alle i Stand til at kunne krydsbestøves ved In- 

 sekthjælp. Honning danne de alle, undtagen Pyrola. De 

 honningdannende Organer omgive Grunden af Frugtknuden 

 eller i de oversædige Blomster af Griffelen. For at fastholde 

 Honningen, at den ej løber ud, vel ogsaa for at stænge Dø- 

 ren for »ubudne Gjæster« findes der, hos flere, Haardannelser 

 nær Grunden af Støvtraadene og Kronen, og hos nogle er 

 Støvtraadenes Grund opsvulmet vist med samme Maal (Khodo- 

 dendron, Ledum, Cassiope hypnoides, Andromeda polifolia, Aro 

 tostaphylos, Phyllodoce). 



Farve findes hos alle Blomster, og de fleste ere derved 

 endog iøjnefaldende. Lugt findes hos nogle: Ledum, Pyrola, 

 Cassiope tetragona. 



De Børster, der findes paa Støvknapperne hos alle Slæg- 

 ter med klokkeformede og nikkende Blomster, undtagen 

 Phyllodoce og Yaccinium Yitis idæa, kunne kun have til For- 

 maal at gjøre Tjeneste ved Krydsbestøvningen: Insektet skal 

 støde mod dem og derved ryste Støvknapperne, saa at Pollen 

 falder ud. At Knapperne eller Børsterne eller begge Slags 

 Organer hos de samme Arter ere fint vortede, maa have 

 samme Maal, nemlig at gjøre Modstanden mod Insektsnablen 

 og derved Rystningen saa meget stærkere. At saadanne Bør- 



