200 



ster derimod mangle hos Arterne med aabne og sædvanlig 

 mere eller mindre oprette eller dog i det højeste vandret ud- 

 staaende, men ikke nikkende Blomster (Pyrola, Loiseleuria, 

 Ledum, Rhododendron) er let at forstaa. 



Pollenkornene, som jo altid ere forenede i Tetrader, 

 ere glatte og tørre; allerede før Knoppen aabner sig, ere Po- 

 rerne i Støvknappernes Spidser dannede, og i deres luftfyldte 

 Rum ligge Kornene løse, om de end ikke altid endnu ere saa 

 tørre, at de let falde ud. Undtagelser ere Loiseleuria, der 

 har Knapper af sædvanlig Bygning, og Phyllodoce. 



Arret har overalt kun meget smaa Papiller, men se- 

 cernerer en rigelig Slim, der paa spritlagte Exemplarer viser 

 sig hærdnet og sædvanlig fyldt med smaa vakuolelignende 

 Kugler. Det er altid i det mindste i Højde med Støvknap- 

 perne; men oftest højere end disse og vil derfor ved et In- 

 sektbesøg lettelig strax modtage det mulig medbragte Pollen. 



Men paa den anden Side vil Selvbestøvning i de fleste Til- 

 fælde kunne foregaa med Lethed, da Arret enten paa Grund at 

 Blomstens Stilling, eller fordi Griflen, som hos Pyrola, er 

 bøjet nedad, kommer til at ligge under Arret og næppe vil 

 kunne undgaa, at overdrysses med de udfaldende Støvkorn. 

 Og netop i dette Punkt tror jeg, som paavist, at der hos 

 nogle grønlandske Arter findes en Bestræbelse for at lette 

 Selvbestøvningen, i det Afstanden mellem Porer og Ar for- 

 kortes, og Chancen for et gunstigt Udfald derved forøges; i 

 denne Henseende afviger netop Pyrola grandiflora fra P. ro- 

 tundifolia, Yaccinium-Vitis idæa pumilum fra Hovedarten, 

 og Phyllodoce-Exemplarerne indbyrdes; ligesaa synes Loise- 

 leuria at bringe sine Knapper i større Nærhed af Arret end 

 den alpine. Det ligger nær at sætte disse Bestræbelser i 

 Forbindelse med Landets Fattigdom paa Insekter. Nogle Ar- 

 ter synes mig mindre vel skikkede til Selvbestøvning, navn- 

 lig Ledum og Rhododendron. 



Af andre Ejendommeligheder har det sin Interesse at no- 

 tere de Exempler paa, at Frugtknuden beskyttes ved en lig- 

 nende Haarklædning som de vegetative Dele, medens Griffe- 

 len er aldeles glat; det er atter de to af de aabenblomstrede, 



