212 



levende Basidier; paa Alkoholmaterialet kunne de endog 

 undertiden skjelnes i Hyferne uden Farvning; men for sik- 

 kert at afgjøre, at det virkelig er Cellekjærner, er det nød- 

 vendigt at behandle tynde Snit af de i Alkohol opbevarede 

 Svampe med Farvningsmidler. Jeg har udelukkende benyttet 

 mig af Hæmatoxylin, som bør anvendes i en meget fortyn- 

 det vandig Opløsning. Jeg har lagt tynde Snit af Svampene 

 i Urglas , som vare halvt fyldte med Vand og dertil føjet to 

 eller tre Draaber af en stærk Hæmatoxylinopløsning. Kjær- 

 nerne farves da blaa efter to Timers Indvirkning i det mindste. 

 Dersom Protoplasmaet, som ogsaa optager Hæmatoxylinet, 

 er altfor stærkt farvet, kan man affarve det ved Udvaskning 

 med en meget fortyndet Opløsning (omtrent 0,2 pCt.) af Salt- 

 syre eller af Jernalun ; men en saadan Udvaskning maa fore- 

 tages med stor Forsigtighed, thi Kjærnerne affarves ogsaa 

 let. I andre Tilfælde forstyrres Iagttagelsen af Kjærnerne 

 derved, at Basidierne og Sporerne ere meget rige paa Olje; 

 jeg har da med Fordel anvendt Opklaring af Snittene med 

 stærkt lysbrydende Yædsker, især Nellikeolje og Kreosot. 

 Efter denne Behandling har jeg i Almindelighed indlagt Snit- 

 tene i Canadabalsam; undertiden benyttedes en Opløsning 

 af farveløs Shellak i Alkohol, som er mindre lysbrydende. 



1. Kjærnerne i Hyfernes Celler. 



Hos alle de undersøgte (ca. 35) Arter, henhørende til de 

 forskj elligste Afdelinger af Hymenomyceterne, har jeg fundet 

 Kjærner 1 ). Hos nogle viste de sig meget tydeligt efter Farv- 

 ning med Hæmatoxylin, i andre Tilfælde vare de vanskelige 

 at skjelne paa Grund af deres ringe Størrelse og tilsyneladende 

 mindre skarpe Begrænsning. Dersom man imidlertid nærer 

 nogen Tvivl med Hensyn til saadanne smaa Legemers Natur, 

 vil man i Kegelen i andre Celler, især i Basidierne finde 

 tydeligere Kjærner. En Sammenligning med disse viser da ofte 



*) Kun hos en Corticium-Art med meget smaa Celler er det ikke lyk- 

 kedes mig med Sikkerhed at finde Kjærner. Men de Bary havde 

 allerede i 1866 paavist en Cellekjærne i Basidien af en Art af samme 

 Slægt. 



