16 



î Regelen store og glinsende samt i Stand til at fastbolde 

 Pollen, for nogen Knap er aabnet paa de endnu belt oprette 

 Støvdragere (Fig. 24 B). Meget snart indtræder dog i Rege- 

 len nun dgaaelig Selvbestøvning, om Krydsning ikke 

 skulde være foregaaet, idet Støvdragerne bøje sig fra deres 

 oprindelig oprette Stilling noget mere indad; Bægerstøv- 

 dragerne begynde som sædvanlig, men en Tilbagebøjning og 

 Udspærring af Støvdragerne findes ikke i den Grad lier som 

 anden Steds, og man finder derfor, at de næsten stadig lude 

 noget ben mod Blomstens Midte og mere eller mindre bestemt 

 røre ved Arrene med deres Knapper, da de i Længde om- 

 trent ere lig med Griflerne (Fig. 24 A.). Samtidiglied raader 

 i alt Fald under den største Del af Blomstringen. 



I andre Tilfælde bar jeg fundet Støvdragerne lige op- 

 ret staaende eller endog udstaaende (som i Fig. 24 B), naar 

 •de begyndte at fungere, og beholdende denne Stilling ret længe 

 maaske endog under bele Blomstringstiden, saa at Selvbe- 

 støvning ved umiddelbar Berøring ikke syntes at fore- 

 komme, i alt Fald ikke før end Arrene ved Griflernes fort- 

 satte Yæxt vare førte ud i Knappernes Nærhed. Dette syntes 

 især at være Tilfældet ved Tromsø (Fig. B.) og om Alten Fjord; 

 de norske Exemplarer, som jeg har undersøgt, syntes i Rege- 

 len mindre let at kunne selvbestøves end spitsbergenske og 

 grønlandske; om dette skulde være saaledes gjennemgaaende, 

 niaa senere Undersøgelser vise. De grønlandske have der- 

 imod gjennemgaaende vist sig at være mere homogame og 

 langt mere udpræget Selvbestøvere , idet Støvdragerne bøje 

 sig ind over og tæt op til det modne Ar (Fig. 24 A.). 



Regelmæssig Frugtsætning i alle Blomster har jeg iagt- 

 taget f. Ex. om Altenfjord (Juli). Moden Frugt sættes i 

 Grønland, f. Ex. ved Godthaab, Holstensborg (2den Aug. 1884), 

 Sukkertoppen, Godhavn, Umanak. 



Blomsternes Størelse varierer. Nogle af Dr. S. Hansen i 

 Test-Grønland samlede Blomster havde Griflerne ikke saa lidt 

 længere end Støvdragerne, hvilket jeg ellers ikke har set. 

 Da Knapperne tillige vare mindre end ellers, og da de Pollen- 

 korn, som fandtes i dem, saa misdannede og ufuldkomne ud, 



