18 



Saxifraga decipiens Ehrh. 

 Syn. S. cæspitosa. — Langes Conspectus S. 72. 



Y oxer i tætbladede, smaa Tuer, især i Klippespalter, og 

 kan have et mangegrenet System af Jordstængler; men alle 

 disse ernæres hovedsagelig blot af Primroden, thi Birødder 

 ere som Kegel faa og fine eller mangle. Jordstænglerne 

 kunne under visse Forhold blive meget lange og straktled- 

 dede (sandsynligvis mellem fugtigt Mos). 



Bladene blive siddende visnede i mange Aar, og kunne 

 findes bevarede selv lige til Roden, uden at der har dannet 

 sig nøgne Strækninger. Om der er friske Blade fremme om 

 Yinteren, beror vist paa Omstændighederne; jeg maa dog 

 antage, at de levedygtige Blade for allerstørste Del ere skjulte 

 mellem de visnede. I den første Yaar, f. Ex. 28de Juni ved 

 Godthaab, fandtes friske Skud tittende frem mellem de gamle 

 Blade (Fig. 25 A). I Blomstringstiden ses nye Skud med 

 rosetstillede Blade udviklede i Axlerne af de friske, nylig 

 udviklede Løvblade ved Grunden af Blomsterstanden. De 

 kraftigste Skud findes i de øverste Løvblades Axler, men 

 ogsaa langt nede kunne Skud komme til Udvikling, selv 

 nede paa Stængelen mellem de visne Blade. Skuddene begynde 

 med et udelt Løvblad, hvorefter følge delte. Det kan vare 

 flere Aar, før et Skud naar til Blomstring. Samtidig med 

 Frugtsætningen udslukkes Livet i Bladene af det fruktifice- 

 rende Skud. 



Paa Grund af sin Skuddannelse kan Arten ikke have 

 nogen vegetativ Formering, der er værd at nævne. Den 

 sætter derimod rigelig Frugt ; næsten ved alle Kolonier fandt 

 jeg modne Frugter fra 1883, f. Ex. Godthaab, Sukkertoppen, 

 Holstensborg, Godhavn (endog i 2200' Højde), Egedesminde, 

 og i Herbarierne har jeg set dem fra andre Steder, f. Ex. 

 Fiskernæsset; ligeledes modne dens Frugter paa Spitsbergen, 

 Beeren Eiland og i det arktiske Norge. Frugt ansættes selv 

 i de ugunstigste Egne med saa stor Regelmæssighed, at 

 Befrugtningen maa være fuldkommen sikret, rimeligvis ved 

 Selvbestøvning. 



I Grønland er svag Proterandri Regel, men Prote- 



