29 



bøje de sig derpaa tilbage og gjøre Plads for de følgende 

 Støvdragere, saa at man sjældent ser mere end 1 eller 2 Støv- 

 knapper i Funktion over Blomstens Midte. Kronbladene ere 

 paa dette 1ste Stadium opret udstaaende, saa at Blomstens Tvær- 

 maal er ea. 6 — 7 Mm.; i det følgende, hunlige Stadium spær- 

 res de stærkt vandret ud, saa at Tværmaalet bliver ca. 1 

 Cm. Paa det 1ste Udviklingstrin ere Griflerne meget smaa 

 og bøjede indad med Arfladerne vendte mod hinanden ; Papil- 

 lern e ere korte, og ej i Stand til at fastholde Pollen. Griflernes 

 Udvikling synes at gaa rask for sig ved Overgangen til det 

 andet Stadium. I dette ere alle Støvdragere vidt udspærrede, 

 men ikke helt vandret; de ere mindre end Kronbladene- 

 Knapperne ere alle aabnede, enkelte endog faldne af; men i 

 de tilbageblevne ses der endnu Pollen. Naar Griflerne ere 

 videst udviklede, ere de udspærrede, Arrene store og besatte 

 med næsten kølleformede Haar. Skulde Bestøvning (ved In- 

 sekter) ikke være foregaaet tidligere, vil Selvbestøvning dog 

 nok kunne finde Sted. thi Arrene naa ofte helt ud til Peri- 

 ferien tæt op til Knapperne, og kunne endog være i inderlig 

 Berøring med dem, saa at det tilbageblevne Pollen vil kunne 

 afsættes paa dem. Dette er vel i Strid med H. Müllers 

 Iagttagelser paa de alpine; han siger nemlig (S. 100—101): 

 »in der That hat S. Aizoon die Möchlichket spontaner Selbst- 

 befruchtung vollständig oder fast vollständig eingebüsst . . . 

 Erst nachdem alle Staubgefässe verblüht sind, entwickeln 

 sich ... die beiden Narben«. Griflerne synes paa hans 

 Fig. 32 C mindre end paa de grønlandske i samme Stadium, 

 ellers stemme de alpinske og grønlandske ganske indbyrdes. 



Frugt har jeg ikke selv fundet; men jeg har set moden 

 Frugt fra Godhavn (samlet af Rink). 



Saxifraga oppositifolia L. 

 (Langes Conspectus S. 66.) 

 En i Alperne, paa Norges og Sveriges Bjerge, Spitz- 

 bergen, Grønland og alle andre arktiske Lande meget almin- 

 delig Plante, der trænger frem til de højeste Breddegrader, 

 som hidtil ere opnaaede, og ganske sikkert vil være en af 



