32 



Noget Insekt kan vel næppe endnu være paa Færde i 

 denne tidlige Yaar oppe i Polens nærmeste Nærhed, og dog 

 sætter Arten ret almindelig moden Frugt, i alt Fald paa Grøn- 

 land f. Ex. 1883 ved Godthaab, Ikertokfj orden, Holstensborg, 

 Sukkertoppen, Disko, ved Ritenbenk, Nenese (0. Grønland), 

 desuden paa Spitsbergen (Belsund: Nathorst) o s. v., og ny 

 Frugt August 1884 ved Holstensborg, dog ej helt moden, og 

 den ansætter tillige meget tidlig sin Frugt; allerede den 

 28. Juni (Godthaab) fandt jeg Frugt tydelig i Udvikling, 

 skjønt Landet næsten maatte kaldes vinterklædt, i den Grad 

 laa der megen Sne overalt lige ned til Havet. 



Interessant er det nu at se den saa hyppigt indrettet 

 paa Krydsbestøvning i sin første Udviklingstid, thi foruden 

 dens prægtige Purpurfarve og dens rige Honningdannelse fra 

 Frugtknudens Grund til at vejlede og lokke Insekserne (Lugt 

 bemærkede jeg ikke) er den i Eeglen mere eller mindre stærkt 

 proterogyn. Saa vel i Grønland, da Vaaren knap var be- 

 gyndt (Godthaab den 28de Juli), som paa Nordkaps endnu 

 stærkt sneklædte og af et raat og koldt Yejr omgivne Sider 

 fandt jeg Blomster, hvis Grifler vare udadbøjede og havde 

 •Kronbladenes Længde og stærkt papillose Ar, medens Støv- 

 dragerne kun havde opnaaet den halve Længde og ikke 

 havde aabnet en eneste Knap. Det samme fandtes paa Blom- 

 ster fra Spitzbergen. 



Men da Arten ikke eller vist kun i ringe Grad formerer 

 sig ad vegetativ Yej, bliver Frødannelsen en Nødvendighed, 

 og i de arktiske Lande er Selvbestøvning vist nok særdeles 

 almindelig I mange Tilfælde maa Delenes senere relative 

 Stilling ogsaa med Nødvendighed føre til Selvbestøvning. 

 Arrene blive nemlig længe funktionsdygtige, og imidlertid 

 strække Stovtraadene sig, og Knapperne aabne sig. Det 

 sidste sker dog undertiden, før end de ere komne i Højde med 

 Arrene. I mindre Grad end hos de fleste andre Arter bøje 

 Griflerne sig udad, saa at Arrene komme hen i Knappernes 

 Nærhed. Sligt er fornødent, naar Selvbestøvning skal reali- 

 seres i en proterandrisk Blomst, fordi Støvdragerne her bøje 

 sig tilbage i deres 2det Stadium; men i den proterogyne er 



