36 



maa sikkert opfattes som staaende i nøje Forhold til Livs- 

 vilkaarene og Blomstens Evne til at gjøre sig bemærket. 

 De smaa-blomstrede Arter (nivalis, hieraciijolia , rivularis) 

 ere alle mere eller mindre homogame og udprægede Selv- 

 bestøvere; de storblomstrede og stærkere i Øjne faldende Ar- 

 ter ere stærkere dikogame (S. ceruua, tricuspidata , Hircu- 

 culus, aizoides og Aizoori). En Undtagelse herfra gjøre 8. 

 flag ellaris og oppositi folia. For den førstes vedkommende er 

 Forklaringen mig usikker, da jeg saa lidt kj ender den ; men 

 det gaar den vel som oppositifolia; thi naar man ser hen 

 til dennes ovenfor fremhævede Forekomst paa det organiske 

 Livs yderste Grænser i Nord og paa Bjærgene, og at den 

 er den allerførste arktiske Vaarplante, bliver det forstaaeligt, 

 at dens Blomsts Størrelse og Farve her intet hjælper den, 

 det er fordelagtigst for den at blive homogam og Selvbe- 

 støver. S. decipiens fortjener særlig at nævnes; den hører 

 til de mere storblomstrede og er ganske vist oftest udpræget 

 proterandrisk, men lige saa tydelig bliver den dog allige- 

 vel Selvbestøver; af stor Interesse synes det mig at være, 

 at alle de Individer (af forskjellige Varieteter), som jeg har 

 kunnet undersøge levende og blomstrende her i Kjøbenhavn, 

 vare meget stærkere proterandriske end de arktiske, som 

 jeg har sét. Det kan desværre næppe nu oplyses, hvorfra 

 de oprindelig stamme, om fra et arktisk, insektfattigt Land 

 (i saa Fald have de nu ved at leve under lavere Bredder 

 ændret Natur) eller fra et insektrigere. 



Ogsaa med et andet biologisk Forhold staar Blomstens 

 Udviklingsmaade maaske i Forbindelse, nemlig Artens Evne 

 til vegetativ Formering. Det ligger nær, at de Arter, der 

 have en rig vegetativ Formering ikke føle Nødvendigheden 

 af Frødannelse saa stærkt som andre, der ikke formaa at 

 formere sig vegetativt, og at de derfor beholde den til In- 

 sektbestøvning tilpassede Blomster -Udvikling, medens disse 

 andre Arter faa en Blomsterbygning, der fremhjælper Selv- 

 bestøvning. Betragtes de oven nævnte Arter, synes en 

 saadan Forbindelse mellem Blomstens Biologi og det vege- 

 tative System at kunne spores; de der have den mest giv- 



