48 



fra Roden, Skud, der i Begyndelsen fuldstændig have Ud- 

 seende som Aarsskud, men som senere i Spidsen udvikle 

 en Blomsterstand, der er meget sammensat og bladet til 

 Spidsen. 



Aarsskuddene kunne være 1) oprette eller næsten op- 

 rette, senere i Spidsen buede, 2) i Begyndelsen højtvoxende, 

 bueformede og tilsidst naaende Jorden med Spidsen, 3) lavt 

 bueformede, efter Omstændighederne klatrende eller krybende, 

 tilsidst rodslaaende 4) fuldstændig krybende. De kunne være 

 trinde, butkantede, skarpkantede eller furede, de fleste ere 

 furede mod Spidsen. Aarsskuddenes Behaaring er hos de 

 forskjellige Rubi meget forskjellig, hos nogle Arter ere de 

 glatte hos andre mere eller mindre udstaaende haarede eller 

 tæt og sammenfiltret haarede. Tornene ere hos nogle ens- 

 artede og stillede langs Kanterne, hos andre uligestore, dog 

 med betydelig Forskjel mellem de større og de mindre, de 

 første ere stillede langs Kanterne, de sidste oftest paa Fladerne, 

 hos atter andre ere de ulige store og gradvis overgaaende i 

 hverandre lige fra si ore og kraftige indtil meget smaa og 

 fine Torne {Børster). Disse sidste ende ofte i en Kirtel 

 (Kirtelbørster). Hos nogle Arter forekomme stilkede Kirtler 

 paa Aarsskuddene, hos nogle findes stiiklose, hos andre begge 

 Former og hos atter andre mangle Kirtler aldeles. 



Bladene ere 3-koblede, 5-koblede (eller 7-koblede) eller 

 finnede. De 5-delte Blade ere ofte fodformede. Smaa- 

 bladenes Stilke ere hos de forskjellige Arter af forskjellig 

 Længde. Endebladet er hos enkelte særlig langt stilket, idet 

 Stilken er omkring -/3 saa lang som Bladpladen. (R. du- 

 mosus, R. Lin debergii). De nedre Sideblade ere hos 

 nogle næsten siddende eller meget kortstilkede (Suberecti, 

 Corylifolii) hos de andre meget tydelig stilkede. Axel- 

 bladene ere hos Corylifolii og R. cæsius kj en delig bredere end 

 hos de andre Arter. Endebladets Form er hos de fleste Ar- 

 ter et særdeles vigtigt Kj endetegn, dog er det paa ethvert 

 Individ noget variabelt, og man maa derfor særltg tage Hen- 

 syn til de bedst udviklede, paa Midten af Aarsskuddene sid- 

 dende Blade (Normalbladene). Flere Arter have i fuldt ud- 



