49 



viklet Tilstand og udsatte for Lyset foldet-rynkede Blade, i 

 Skygge ere de dog flade. Nogle have i Banden bølgede 

 Blade (R. cimbricus og flere Corylifolii). Behaaringen 

 paa Bladenes Overside er hyppigst ringe, undertiden ganske 

 manglende, paa Undersiden ere Bladene stærkere haarede, 

 hos nogle desuden filtede. I Skygge blive Bladene større, 

 tyndere og Behaaringen, navnlig Filtbeklædning, svagere. Hos 

 nogle Rubi falde Bladene af om Efteraaret (Sube recti og 

 flere Corylifolii), hos de andre forblive de under gunstige 

 Omstændigheder siddende Vinteren over og falde først af 

 næste Foraar eller Sommer. 



Fra Bladhjørnerne udvikles næste Aar Blomsterskud, af 

 hvilke de midterste ere de mest typiske, de øvre ere mindre, 

 de nedre mere sammensatte. Blomsterskuddenes Blade have 

 liden eller ingen Betydning ved Arternes Bestemmelse. Blom- 

 sterstanden er hos nogle Arter kort, næsten klaseform et*), 

 og med 1— ^blomstrede Grene (Glandulosi), hos de fleste 

 danner den en mere eller mindre sammensat Top, bestaaonde 

 af mere eller mindre regelmæssig kvastformede Grene; hos 

 enkelte Arter (f. Ex. R. Lindebergii, R. saltuum) ud- 

 vikles der ved Siden af Hovedgrenene desuden faablomstrede 

 Tillægsgrene. Bægerbladene ere hos nogle grønne med hvid- 

 flitede Rande, hos andre mere eller mindre haarede eller 

 filtede. En vigtig Karalder afgiver Bæger fligenes Reining i 

 Forhold til den halvt udviklede Frugt**), hos nogle forblive 

 de tilbagebøjede, hos andre bøje de sig mere eller mindre 

 opad, saa at de blive løst tilbagebøjede, udstaaende, opret ud- 

 staaende eller oprette og omsluttende Frugten; naar denne 

 modnes, visne Bægerfligene i Regelen og kunne antage andre 

 Stillinger. Kronbladene ere hos de forskjellige Arter af for- 

 skjellig Størrelse og Form; Farven er hos nogle konstant, 



*) Ved klaseformet Stand menes her og i det følgende ikke nogen egent- 

 lig Klase (med midtpunktsøgende Udvikling), men en i Bygning med 

 Klasen overensstemmende Stand, men med midtpunktflyende Ud- 

 springning. 



**) Bægerfligenes Retning er ved Beskrivelserne af de enkelte Arter altid 

 angivet paa dette Tidspunkt. 



Botanisk Tidsskrift, 16. Bd. 4 



