64 



Gruppen Vi Hi caul es er talrigt repræsenteret i Floraen ; 

 de fleste her v oxen de Arter slutte sig nærmest oin R. villi- 

 caulis, medens R. Lindebergii og R. silvaticus staa 

 mere isolerede. Den første turde nærmest henregnes til de 

 talrige, i Mellemeuropa forekommende Former af R. hedy- 

 carpus Focke hvortil hører R. discolor Wh. & N. Fig. 20 

 (ikke Beskrivelse); den sidste staar med Hensyn til Behaa- 

 ringen nær Y est i ti. 



Oversigt. 



A. Aarsskuddene (næsten) glatte. 



1) Eadebladet kun c. I 1 /« à 2 Gange længere end sin Stilk. 

 E. du mos us Lefevre. (vide Eharnnifolii.) 



2) Endebladet 3 — 4 Gange saa langt som sin Stilk. 



R. rhombifolius Whe., E. Langei G. Jens., R. gratus Focke. 

 (vide B.) 



B. Aarsskuddene ikke stærkt haarede. 



1) Bæger udstaaende eller opret. 



R. gratus Focke. Aarsskuddene skarpt kantede, ofte 

 dybt furede, næsten glatte; Tornene kraftige, rette, ikke tal- 

 rige, stillede langs Kanterne; Bladene 5-flngrede med centralt 

 Udspring; Støvdragerne lange. 



R. sciaphilus Lge. Tornene talrige, meget svage, 

 korte; Bladene oftest fodformet 5-delte; Støvdragerne lange; 

 Støvknapperne stærkt haarede (paa Skyggeplanter mindre). 



R. hypomalacus Focke. Aarsskuddene butkantede; 

 Tornene smalle, temmelig lange; Bladene 3 5koblede; Støv- 

 dragerne omtrent af Længde med Griflerne. 



2) Bægeret tilbagebøjet. 



R. rhombifolius Wh. Aarskuddene but-kantede ; Ende- 

 bladet elliptisk-ægformet eller rhombisk; Blomsterstanden løs, 

 foroven klaseform et, Kronbladene, Støvdragerne og Griflerne 

 røde. 



R. Lindebergii. P. 7. Müll, vide C. 



R. Langei G. Jens. Aarskuddene skarpt kantede; Tor- 

 nene talrige, meget kraftige, rette, med stærkt udvidet Basis, 

 Bladene femfingrede, skarpt dobbeJt savtakkede; Blomster- 



