81 



Beslægtet med R. egregius og R. Neumani; om R egre- 

 gius erindre de næsten glatte, grønne Aarsskud og noget 

 glinsende Blade, men den adskilles let ved de altid 5-fingrede 

 Blade; fra begge er R G- el er ti i forskjellig ved langt stær- 

 kere og tættere væbnet Blomsterstand. Blomsterstanden ligner 

 undertiden paafaldende Blomsterstanden hos R Radula, men 

 er altid langt svagere forsynet med Kirtelhaar & c. 



Brand sø i lille Bælt (K. Fi\); temmelig hyppig paa Slesvigs 

 Østkyst fra Angei (G. Jensen) op til den jy elske Grænse og uden Tvivl 

 videre udbredt (K. Fr.); (Jylland: ved Skamlingsbanke? 1882). 



R an glo-saxonicus O. Gr. n. spec! Rub. exs. D. & S. 

 Nr. 41. 



ÅarssJaiddene bueformede, kantede, svagthaarede eller 

 glatte med enkelte Kirtelbørster og ret kraftige, ensartede, 

 næsten lige lange større Torne og mange korte — l mm ) 

 men spidse, ved Grunden brede Smaatorne : Tornene sammen- 

 trykte, ved Basis brede, tilbagerettede eller noget krummede; 

 Bladene lysgrønne, læderagtige, fodformet 5 (eller 4) delte 

 eller 3-koblede, paa Overfladen glatte og glinsende, paa 

 Underfladen bløde af en glinsende Haarbeklædning , ofte 

 desuden mere eller mindre tæt filtede, grovt og ujævnt tandet 

 savtakkede; Endebladet ovalt elliptiskt, undertiden med noget 

 retliniede Sider, kort tilspidset, ved Basis afrundet; Blom- 

 sterskuddene tæt haarede af udstaaende Haar med svagt 

 krummede eller tilbagerettede Torne, Blomsterstanden aaben,. 

 forneden bladet, sammensat af lange, opret udstaaende, faa- 

 blomstrede, kvastforméde Grene, med lange Blomsterstilke; 

 Bækbladene lange, Grene og Blomsterstilke tæt tiltede med 

 talrige, fine, rette Torne og Kirtelbørster, af hvilke mange 

 rage langt ud over Haarbeklædning en; Bægeret graafiltet løst 

 tilbagebøjet; Kronbladene blegrøde; Støvdragerne længere end 

 Griflerne; Frugtknuderne glatte. 



Planten har navnlig paa Grund af de glatte, kirtelfattige 

 Aarsskud, Bladformen og Blomsterstandens Yæbniug Lighed 

 med R Gelertii, fra hvilken den let adskilles ved de tal- 

 rige Smaatorne paa Aarsskuddene, den blödere Haarbeklæd- 

 ning paa Bladene, den losere Blomsterstand med de lange 



Botanisk Tidsskrift, 16 Bd. 6 



