105 



at de nedre Sideblade ere kortstilkede, Axelbladene brede 

 og Bægeret opret. Naar intet andet angives, ere Støvdragerne 

 af Længde med Grillerne. Blomsterstandens Bygning be- 

 skrive vi i Regelen ikke, da det er fælles for alle Corylifolii, 

 at den navnlig er sammensat af halvskjærmformede Grene, 

 eller der findes tillige paa vel uddannede Blomsterstande 

 flerblomstrede mere sammensatte Grene, — men ikke (eller 

 kun undtagelsesvis) flerblomstrede Kvaste; Tillægsgrene ere 

 hyppige i rigblomstrede Stande. 



Oversigt. 



A. Aarsskuddene med talrige Kirtelbørster; Tornene oftest 

 uensartede og ulige lange (R. slesvicensis undt); Blom- 

 sterstd. med talrige lange Kirtelbørster. 

 a) Bladenes Underflade blød, filtet eller tæthaaret ofte 

 graaagtig. 



R. pyracanthus Lge. Aarsskuddene svagt haarede 

 med kraftige, brede, sammentrykte Torne; Bladene smaa, 

 Endebl. elliptisk eller omvendt ægformet, ved Basis lidet 

 indtrykt; Blomsterstanden med talrige, kraftige, seglkrummede 

 Torne. 



R. slesvicensis Lge. Aarsskuddene meget tæthaarede; 

 Tornene kraftige, lange, smalle, rette (som hos R. vestitus); 

 Endebl. med bred hjærteformet Grund; Blomsterstd. med 

 lange, rette, udstaaende Torne. Støvdragerne meget lange. 



R. Balfourianus Bab. Aarsskuddene mere eller mindre 

 haarede, ellers næsten glatte; Tornene temmelig kraftige ulige 

 lange, sammentrykte; Endebl. bredt hjærteformet; Blomsterstd. 

 med teml kraftige Torne. Støvdragerne omtrent af Længde 

 med Griflerne. 



R. F rie si i G. Jensen. Aarsskuddene mere eller mindre 

 haarede ; Tornene teml. svage, ved Grunden ofte brede, foroven 

 sylformede. Endebl. ovalt eller elliptisk. Blomsterstd. for- 



hængig af Fugtighed og Lys; hen paa Sommeren forsvinder Duggen 

 hos de fleste Former. Ligeledes have vi bemærket, at Duggen paa 

 forskjellige Somre kan være meget forskjellig i Styrke hos samme Art. 



