107 



Bladene paa Underfladen fløjelshaarede ; Endebladet rund- 

 agtigt eller hjærteformet; Tornene i Blomsterstd. rette. 



R Wahlbergii Arrh. Aarsskuddene (næsten) glatte, 

 kraftige; Tornene kraftige; Endebladet bredt ved Basis hyp- 

 pig hjærteformet, Underfladen graafiltet Støvdragerne meget 

 længere end Griflerne. 



E. Fi o ni æ K. Fr. Aarsskuddene glatte med talrige 

 svage, sylformede Torne. Endebladet ægformet tilspidset 

 ved Grunden ikke eller svagt hjærteformet, Underfladen med 

 tyk, hvidgraa Filt og Haarbeklædning, de nedre Smaablade 

 smalle. 



K. c æ si us X Idæus f. Aarsskuddene meget svage, 

 stærkt duggede; Bladene finnede eller Skoblede. Blomsterne 

 golde. Se ß. 



R. cæsius L. a agrestis Whe. Aarsskuddene svage, mere eller 

 mindre duggede; Bladene altid Skoblede; Frugterne blaaduggede. 

 R. cent if or mi s, f. har undertiden graafiltede Blade. Se ß. 

 R. ciliatus Lindeberg, Solformen. Se ß. 

 R. Warmingii G. Jensen. Se ß. 



ß) Bladene paa Underfladen oftest grønne, mere 

 eller mindre (kort) haarede eller svagt filtede. 

 R. "Wahlbergii f. glabrata. Aarsskuddene kantede, kraftigvæb- 

 nede &c. Se a. 



K. Wahlbergii var. cyclophylla (Lindeb.), som 

 foregaaende; Bladene i Form og Serratur saavel som velud- 

 viklede Blomsterstande ofte paafaldende lignende R. villi- 

 caules * insularis. Griflerne rødlige. 



R. Warmingii G. Jensen. Aarsskuddene næsten trinde, 

 temmelig stærkt haarede; Tornene meget svage. Ende- 

 bladet fra en bred, dyb, hjærteformet Basis forlænget og 

 jævnt afsmalnende. Frugtknuderne stærkt haarede. 



R. centiformis K. Fr. Aarsskuddene næsten glatte, 

 butkantede eller trinde; Tornene svage, rette, oftest sylfor- 

 mede. Endebladet bredt hjærteformet eller rundagtigt (sjæld- 

 nere noget rhombisk); Blomsterstanden yderst svagt væbnet. 

 Blomsterne anselige. 



R. dissimulans Lindeberg. Aarsskuddene haarde, 

 kantede, glatte med talrige, teml. korte Torne. Endebladet 



