109 



Torne. Kronbladene smalle, dybt udrandede, lysrøde eller 

 næsten hvide. Støvdragerne af Længde med Griflerne. 

 Blomstrer i Juli. 



E. pyracanthus erindrer baade i Habitus og flere 

 Karakterer om R. Drejeri G. Jensen (f. neter acantha), 

 fra hvilken den nden Tvivl nedstammer. I Skygge bliver 

 Væbningen svagere, Kronbladene større (indtil 2 Centim.) 

 og bredere. 



Slesvig: Grarup, Hyrup og Hejsager ved Haderslev (K. Fr.). 



* R. slesvicensis Lge. FL D. Fase. 49 p 8. tb. 2905 

 [Lange i botan. Tidsskr. XIY p. 139]; R exs. D. & S. 

 Nr. 24. R. rugosus G. Jensen in sched. 



Aarsskuddene bueformede, kantede, meget tæthaarede, 

 med flere eller /ærre ofte talrige Kirtelbørster ; Tornene ens- 

 artede, næsten Uge lange, kraftige, lange, smalle, rette, vand- 

 ret udstaaende (ligne Tornene hos R. vestitus). Bladene 

 store, 5koblede, paa Underfladen blødhaarede, teml. uregel- 

 mæssig og groft takkede. Endebladet bredt, l ij ærtefor met, 

 bredest paa Midten, jævnt og kort tilspidset, ofte trelappet 

 (eller delt, 7koblede Blade), dækkende de mellemste Side- 

 blade. Sidebladene brede. Blomsterskuddene lange; Blom- 

 sterstanden forlænget, anselig, aaben, ofte bladet indtil Toppen 

 med udstaaende, fierblomstrede Grene, foroven tættere; Hoved- 

 axen med talrige, lange, vandret udstaaende Torne; Blom- 

 sterstandens Grene og Blomsterstilkene tæt filtede og ud- 

 staaende, haarede, med oftest talrige Kirtelbørster, af hvilke 

 de længste rage langt ud over Haarbeklædningen, og talrige 

 rette Torne. Bægerbladene med talrige Børster ; Kronbladene 

 store, hvide; Støvdragerne lange, længere end Griflerne; 

 Frugterne veludviklede. Blomstrer i Juli. 



R. slesvicensis erindrer i sine fleste Karakterer om 

 R. vestitus Wh. & N. til Dels ogsaa om R. Wahlbergii. 

 Arrh. 



Slesvig: flere Steder i Omegnen af Kværn (G. Jensen). 



* R. Balfourianus (Bloxam) Babington. The Brit. Rubi 

 p. 255 (non Areschoug). R. slesviensis ß tiliaceus Lge. 



