122 



rodlig anløbne, stærkt duggede med svage, sylformede, i 

 Solen mørkviolette Torne med ofte vorteformet Basis, grove> 

 grofttakkede Blade med oftest rundagtigt En debl.; Blomsterstd. 

 ubetydelig, Blomsterne store, Frugtknuderne ofte haarede, 

 næsten golde. I Følge Karakterer en god Centiformis; Sol- 

 former lade formode en Afstamning fra cæs. X Idæus; ved 

 Mellemformer beslægtet med R maximus Mars., til hvilken 

 den maaske kan medregnes i udvidet Betydning, R. maxim. 

 Focke i Potoniés FL, og med R "Warmingii. 

 Flere Steder i Slesvig (Focke, K. Fr., O. G.) 



I Prof. F. W. C. Areschougs udførlige Fremstilling 

 af den skandinaviske Halvøes Rubi i »Some observations on 

 the genus Rubus« svarer R. * maximus (L.) Aresch. + & 

 maritimus (L.) Aresch. (o: R. Lagerbergii Lindeb.) til vor 

 R. centiformis, dog udskille vi Formen * pruinosus 

 Arrh. som meget nærstaaende Formkredsen R. cæs. x Idæus. 



* R. Warmingii Gf. Jensen in litt. R. exs. D. & S. Nr. 

 49. (R. un du latus G. Jen. prius in sched.). 



Aarsskuddene butkantede eller næsten trinde, navnlig i 

 ung Tilstand tæthaarede og med mange i yngre Tilstand 

 oftest mørkviolette, svage lorne, med (oftest) oval vorteformet 

 Basis. Bladene store, ofte 5koblede (stundom med 3delt 

 Endeblad, 7koblet Blad), paa Underfladen kort og blødhaaret 

 eller svagt filtet, i Randen bølgede og grovt dobbelt tandede; 

 Endebladet bredt og dgbt hjærtef ormet eller noget rundagtigt, 

 jævnt tilspidset, paa Bladene henimod Spidsen og paa Grenene 

 smalt trekantet- hjærtef ormet. 



Blomsterstanden kort, bladet, meget svagt væbnet; Blom- 

 sterstilkene filtede uden eller med enkelte subsessile Kirtler^ 

 meget svagt væbnede; Blomsterne anselige; Bægerbladene 

 filtede, graagrønne med smal hvidgraa Rand; Kronbladene 

 bredt ægformede eller rundagtige, hvide eller lysrøde; Støv- 

 dragerne af Længde med Griflerne eller de ydre noget længere 

 Frugtknuderne filtede, de halvt udviklede Frugter ofte i Spidsen 

 langhaarede. Blomstrer i Juli. 



R. Warmingii G. Jensen er uden Tvivl opstaaet ved 

 Krydsning af R cæs. X Idæus med andre Arter (sandsyn- 



