123 



ligvis K v i 1 1 i c * insularis eller R. Wahlbergii) og er 

 navnlig ved de haarede Aarsskud (oft© violette Torne og fil- 

 tede Frugtknuder) forskj eilig fra R. centif ormis. 



Slesvig: Erlev, Yandling; Eisbøl &o. ved, Haderslev (K. Fr.); flere 

 Steder i Angel (Jensen). 



Rubus nemorosus (Hayne, Arrh.) Focke Syn. Germ. 

 P. 403 



betegner flere svage, kirtelfattige Corylifolii, af hvilke nogle, f. Ex. R. 

 * Mortensenii, ere henregnede til R. centiformis ; disse Former udmærke 

 sig i Almindelighed ellers ikke ved nogen særlig Ejendommelighed, og* 

 man vil ogsaa her træffe Former om hvilke der ikke er stort andet at 

 sige, end at de ere svage, kirtelfattige Corylifolier. Imidlertid findes der- 

 dog tillige en vel karakteriseret og let igjenkjendelig Form, der er ud- 

 bredt paa et meget anseligt Omraade, R. ciliatus Lindeb., samt en Del 

 Former, der paa det nøjeste ere indbyrdes forbundne, og som navnlig ud- 

 mærke sig ved et jævnt afsmalnende, langt tilspidset Endeblad, hvilke vi, 

 sammenfatte under Navn af R. gothicus. 



* R. ciliatus Lindeb. Herb. Rub. Scand. Nr. 50 &51. R. 

 nemorosus Hayne, Marsson Fl. von Neu- Vorpom. R. * di- 

 vergens Neuman: Øfversigt af KngL Vet. Akad. Forhandl. 

 1883 Pg. 79. R. exs. D. & S. Nr. 30 sub. nom. R. c re- 

 clus X pyramidalis? R. * Balfourianus Aresch. : Some 

 observât. Pg. 60, non Bab. R * nem oralis var. macro- 

 carpus Aresch. in sched. prius. 



Aarsskuddene bueformede, fremHggende, svagt haarede 

 eller næsten glatte, uden eller med faa subsessile Kirtler; 

 Tornene temmelig svage, rette, smalle, nedadtil sammentrykte; 

 Bladene femdelte, ofte næsten dobbelt tandet-savtakkede, paa 

 Underfladen kort blødhaarede eller endog graafiltede. Ende- 

 bladet ovalt-elliptisk, teml. hurtig tilspidset, ved Basis afrundet 

 eller ubetydelig indtrykt; de nedre Smaablade temmelig smalle. 

 Blomsterstanden lidet udviklet, løs, halvskjærmformet eller 

 noget sammensat, svagt væbnet, Blomsterstilkene filtethaarede 

 med faa korte Kirtler og ofte Kirtelhaar; Kronbladene hvide 

 eller svagt røde, bredt ægformede; Støvdragerne længere end 

 Griflerne, Støvknapperne haarede; Griflerne hvidlige eller 

 rødlige (sjældent røde). 



Solformen (Herb. Rub. Scand. Nr. 50) har noget bredere 

 paa Underfladen endog graafiltede Blade, Endebladet under- 



