124 



tiden noget større Bredde nedenfor Midten. I Skygge blive 

 Bladene slappere og Blomsterstanden ofte næsten pyramidal. 



Vi formode, at den her beskrevne Plante er fremkommen 

 af en R. cæs. X pyramidalis, under hvilket Navn vi (med 

 et ?) have meddelt den i Bubi exs. D. & S. Yi havde vel 

 bemærket, at Formen syntes meget konstant og frugtbar, 

 men undlode at tildele den et særegent Navn, da vi kun 

 kj endte den fra faa Steder, og den i al Almindelighed hører 

 til R. nem or o su s Arrh., Focke. Senere saa vi Expl. fra 

 Brunsvig, (hvor R. pyramidalis ogsaa findes), ligesom vi 

 fik Formodning om, at vor Plante netop er R. nemorosus 

 Marsson. Da nu den svenske R. ciliatus Lindeb. aaben- 

 bart er den samme Plante, fortjener den paa Grund af sin 

 store Udbredelse at udsondres fra R. nemorosus. 



Yist ikke sjælden; Nordsjælland hyppig (K. Fr., O. G.; Expl. i 

 Museet af Kamphøvener, Liebmann). Si es vi g flere Steder (K. Fr., O.G.) 



Y ar. rosea K. Fr. & O. G n. f.! afviger ved ofte vel- 

 uddannet, noget pyramidal Blomsterstd. med ofte lange Kirtel- 

 børster, lysrøde Kronblade, forneden røde Støvdragere og røde 

 Grifler. Ligner meget R badius Focke. 



Flensborg, flere Steder i Angel (O. G.) og Sydøst f. Slesvig (K. Fr.) 



* R. gothicus K Friderichsen & O. Gelert. R. dume- 

 torum Lge. Haandb. 3. Udg. Pg. 390. R. * nem oralis 

 Ar es c h. (non P. J. Miiller) Some observations Pg. 49. Her- 

 til R. acuminatus Lindeb (non Genevier). Herb. Rub. 

 Scand. Nr. 38 & 39. R. nemorosus Arrh., Focke Syn. R. G. 

 ex parte. 



Aarsskuddene svagt kantede, svagt haarede eller glatte, 

 uden eller med faa korte Kirtler; Tornene svage, næsten 

 rette, ved Basis sammentrykte; Bladene smaa, oftest 5-delte, 

 paa Undersiden mere eller mindre haarede, endog graahvid- 

 filtede. Endebladet terni, smalt, ægformet, fra Midien af 

 jævnt afsmalnende i en teml. lang Spids, ved Basis afrundet 

 eller noget hjærtef ormet, i Skygge ofte noget rhombisk. 



Blomsterstanden ofte lidet udviklet, ofte lang og pyra- 

 midal med kort filtethaarede Grene og faa kortstilkede Kirtler ; 

 'Støvdragerne ofte længere end de grønlige Grifler; Frugt- 



