126 



■Blade, der paa Underfladen er beklædte som R. Fioniæ, hører muligvis 

 <herhen. Blomsterne vare hvide. F y en: Svendborg (J. Lange & K. Fr.). 



Anm. 3. R. serrulatus Lindeb. Herb. R. Scand. Nr. 46 (R. dissimu- 

 lans y serrulatus Lindeb. Bidrag till Sver. og Norg. Corylifol.) er 

 udmærket ved en paafaldende fin og skarp Serratur paa Bladene; Ende- 

 bladet er æghjærteformet, ofte smalt, ofte rundagtigt, med mere eller 

 mindre uddragen Spids. Blomsterstanden med svage krummede Torne 

 og ikke faa Kirtelhaar. En vistnok nærstaaende Form, der danner Over- 

 gange til en kraftigere, aldeles gold Form med mere ovalt ved Grunden 

 afrundet Endeblad, som vi antage for en R. cæsius X Lindebergii, voxer 

 ved lille Anslet ved Haderslev. 



Af de her opførte kirtelfattige Corylifoliiarter ere R. 

 centiformis, R. Wahlbergii og R. gothicus kollektivt 

 opfattede, men medens den første indeholder flere Typer, 

 have de to sidste hver en vidt udbredt, let gjenkjendelig 

 Hovedtype, om hvilken noget varierende Former let kunne 

 samles. 



41. R. cæsius L. Fl. Dan. 1213. Lange Hdbg. Dansk Fl. 

 3. Udg. Pg. 391. R. exs. D. & SI. Nr. 58 var. ! 



Aarsskuddene krybende eller lavt buefor met fr emiig g ende, 

 tynde, trinde, oftest stærkt grenede, stærkt blaagrønt duggede 

 eller i Solen rødt anløbne, beklædte med en vexlende Mængde 

 af yderst svage Torne og ofte tillige subsessile Kirtler. 

 Bladene altid Skoblede, paa Overfladen haarede, paa Under- 

 fladen tættere haarede (undertiden filtede, undertiden næsten 

 glatte) ; Axelbladene bredt lancetformede, Bladstilken rendet. 

 ; Endebladets Form meget variabelt, rundagtigt eller ægformet 

 med hjærteformet Basis', ofte med større Bredde ovenfor 

 Midten eller rhombisk, undertiden trelappet. 



Blomsterstanden meget svagt ræbnet, kort, faablomstret 

 halvskjærmformet med faa subsessile Kirtler, sjældnere rig- 

 blomstret, mere sammensat og med talrige Kirtelhaar; Blom- 

 sterne anselige, Bægerbladene lange, ofte langt tilspidsede, 

 graagrønne, omfattende Frugten; Kronbladene bredt ægformede, 

 altid udrandede, hvide. Støvdragerne lidet længere end Grif- 

 lerne; Griflerne grønne ; Frugtknuderne glinsende, glatte; de 

 modne Frugter stærkt hlaaduggede, ikke altid vel uddannede; 

 Stenfrugterne store, vandede. De modne Frugter lade sig 

 med Varsomhed afplukke samlede fra Frugtbunden. Blomstrer 



