127 



fra Juni til heirimod Efteraaret; modne Frugter have vi 

 truffet i Slutningen af Juli Maaned. Alm. udbredt og meget 

 variabel. 



I nær Forbindelse med R. cæsii store Udbredelse og 

 Evne til at lempe sig efter meget forskj ellige Yilkaar, staar 

 utvivlsomt dens Evne til at variere. Som Hovedtyper for 

 de ved forskj elligt Voxested fremkaldte Variationer staar den 

 paa solrige, dyrkede Steder aim. Form og den paa noget 

 fugtig Grund, i Krat, ved Bække o. s. v. ikke sjældne Form, 

 nemlig : 



R. cæsius a agrestis "Whe. & N. med Aarsskuddene ofte 

 noget haarede og rødt anløbne, Tornene noget kraf- 

 tigere, Bladene tykke, rynkede, graagrønne, paa Un- 

 derfladen tæthaarede eller endog graafiltede; Ende- 

 bladet bredt, undertiden 31appet; Sidebladene Slappede; 

 Blomsterstanden kort; og 

 R. cæsius ß aqvaticus Whe. & N. med Aarsskuddene 

 grønne, ofte duggede eller senere rødt anløbne; Bla- 

 dene friske grønne, næppe rynkede, i Randen ofte 

 tml. dybt indskaarne, paa lysere Steder teml. smaa, 

 paa Skyggeplanter større og mørkere grønne (f. um- 

 brosa Marsson er en udpræget Skyggeform), paa 

 Underfladen fint haarede; Blomsterstanden paa lysere 

 Steder teml. rigtblomstret og sammensat, rig paa 

 Kirtelhaar; Bægerbladene grønne. 

 R. cæsius er meget variabel og uden moden Frugt 

 eller i tørret Tilstand undertiden vanskelig at sondre fra 

 dens nære Slægtninge, de lavere Corylifolii, særlig fra R. 

 €æsius x Idæus. Foruden i de to Hovedretninger varierer 

 R. cæsius paa forskjellig Maade, og vi nævne her nogle 

 særlige Yariationer, der dog som oftest lade sig henføre til 

 den ene eller den anden af de to Hovedformer. Selve disse 

 variere meget, idet de snart nærme sig den ene, snart den 

 anden af de mere specielle Former, eller de forandres ligesom 

 de Faktorer, der bestemme dem, Jordbunden, Lys og Fugtighed, 

 og gaa over i hinanden, hvorfor Benævnelsen R. cæsius L. 

 ofte er udtømmende. 



