128 



Som afhængige af Voxestedet maa følgende særegne 

 Former antages: 



c. f. panic u lata Whlb. : de blomsterbærende Grene ende 



med en rig, flere Gange sammensat Blomsterstand. 

 (Paa frugtbar Jord). 



d. f. præcurrens n. f.! Er. & G. Aarsskuddene frembringe 



samme Aar, de bryde frem, talrige Blomsterstande 

 og ende med en i Kegelen rigt forgrenet Top. (Paa 

 frugtbar Jord). B. exs. D & S. Nr. 58. 

 e f. lob at a Marsson: Bladene dybt indskaarne. (I skygge- 

 fulde Skove). 

 Uafhængig af Yoxestedet synes: 

 f. f. glandulosa Pocke: Blomsterstilke og Bæger tæt be- 

 klædte med lange, røde eller violette Kirtelbørster 

 og ofte fine Torne. 

 Formen e tilhører vel nærmest (Skyggeformen af) ß 

 aqvaticus, de andre c, d & f begge Hovedformerne. 



Meget karakteristiske Former kunne opstaa ved Kombi- 

 nation af de omtalte særegne Farmer, men igjen at gjøre 

 saadanne til nye Varieteter er næppe hensigtsmæssigt, blandt 

 andet af den Grund, at man kan tænke sig et stort Antal, 

 og at den samme Plante i Løbet af Aarene mulig vil kunne 

 komme til at bære forskjelfige Varietetsnavne. 



En saadan interessant Plante er R. cæsius f. præ- 

 currens & glandulosa, der er funden nogle Steder ved 

 Haderslev. Denne Form er næsten overensstemmende med 

 den af Dr. Neuman omhyggelig beskrevne R. cæsius 

 * ramosus (Yet. Akad. Forhandl 83, Nr. 8) Hos vor 

 Plante er Antallet af normale (ikke blomsterbærende) Aars- 

 skud yderligere reduceret, næsten lig Nul, eller kun repræ- 

 senterede ved et meget svagt, sildig fremkommet Aarsskud, 

 der, naar Aarstiden har tilladt det, uden Tvivl har sat Blomst 

 eller i alt Fald Knop, som Tilfældet var med et Par noget 

 tidligere fremkomne, men som næppe overvintrer. Forøvrig 

 turde vor Plante være stærkere kirtelrig end den svenske. 



R. cæsius paniculatus er ret hyppig i Slesvig og 

 paa Fy en (Assens K. M. Lind) Langeland (O. G.) og kan, 



