147 



Det kan endnu tilføjes, at der ikke i Stængelen findes 

 noget som helst skieren k y matisk Væv eller Sejbast, og at 

 der ikke hverken der eller i Bladene forekommer andre 

 Krystalformer end de omtalte ßafider *), samt endelig, at der 

 ikke heller findes nogensomhelst Haar dannelse. 



Roden. 



Rødderne hos H. reniformis udspringe som lange, tem- 

 melig tynde, hvide Adventivrødder fra Stængelens Nodi. De 

 danne ikke Rodhaar, men talrige, haarfine, vandret udstaaende 

 Birødder; disse ere omtrent en Centimeter lange, have tydelig 

 Rodhætte, men derimod heller ingen Rodhaar og grene sig 

 ikke yderligere. Tværsnittet af de tykkere, primære Rødder 



viklet i mekanisk Henseende, mere ungdommelig; vi have 

 aabenbart her haft en interkalær Væxtzone, og dette Parti 

 er ogsaa saa skørt, at det let gaar itu, naar Planten drages 

 op af Vandet ved Blomsterskaftet. 



I Anledning af Hottonia skal jeg endnu blot bemærke 

 at man ikke af Schenck's Ytringer [Pag. 13 i hans 

 »Biologie d. Wasserge wachse«, 1886] maa lade sig forlede 

 til fejlagtige Forestillinger om denne Plantes Morfologi; 

 • den opstilles nemlig der blandt cle »frei im Wasser wurzellos 

 schwimmenden Formen«, og Hovedstængelen »scheint unter 

 normalen Umständen keine Wurzeln zu treiben« ; andensteds 

 (Anat. d. submersen Grew., p. 57) nævnes denne Plante 

 ganske vist ikke mellem dem, som fuldstændig mangle 

 Rødder, men paa den anden Side omtales dens Rødder 

 heller ikke blandt de ellers rigelig anførte Exempler. Jeg 

 har meget hyppig fundet veludviklede Rødder hos Hottonia 

 ikke blot paa Former, som halvvejs stod paa Land, men 

 ogsaa paa fuldstændig submerse Individer.**) 



*) Schenck (1. c, p. 56) siger: »Raphidenschlaiiche kommen nur der 

 Lemna trisulca zu« (blandt alle Vandplanter); dette er altsaa ikke 

 ganske rigtig. I denne Forbindelse kan ogsaa hans Udsagn: (1. c, 

 p. 56) »Dagegen mangeln überall Milchrøhren oder Gänge u. s. w.«; 

 havde Schenck selv undersøgt Hydrocleis Humboldtii, kunde han 

 have overbevist sig om Mælkeganges Forekomst hos en submers 

 Plante. 



**) [Cfr. ogsaa Warming: Bot. Tidsskr. X, pag. 82]. 



10* 



