166 



saa stærkt, Væggene ere fortykkede i den Grad, at Cellerum- 

 met kun er til Stede som en smal, uregelmæssig Kanal, der 

 sender Grene ud i de omtalte Arme og talrige uregelmæssige 

 Porer ud gjennem Væggene til Nabocellerne; Gellerum og 

 Porer ere fyldte med en stærkt rødbrun Masse. 



Som man vil se, er der altsaa slet ingen Lighed mellem 

 Biebersteinia og Geraniaceerne hvad Frøskallens og Frøgjem- 

 mets Bygning angaar; naar hertil kommer de andre Ejen- 

 dommeligheder hos Biebersteinia, f. Ex. de frie Frugtblade, 

 og man samtidig husker paa, hvor nøje alle de egentlige 

 Geraniaceer stemte overens i de nævnte Retninger, saa fore- 

 kommer det mig unaturligt uden videre at stille denne 

 Slægt sammen med Geraniaceerne, saaledes som Bentham og 

 Hooker have gjort, selv om den maa betragtes som nær be- 

 slægtet med disse. Det naturligste vil være at betragte 

 Biebersteinia som en Gruppe for sig indenfor Geraniaceerne 

 eller som en med disse sideordnet Familie. 



Litepatupfoptegnelse. 



1. Strandmark, J. E.: Bidrag til karmedomen om fröskalets byggnad. 



Lund, 1874. 



2. Marloth, R.: Über mechaniche Schutzmittel der Samen gegen schäd- 



liche Einflüsse von aussen (Englers „Botanische Jahrbücher". 

 Bd. 4, Pag. 225). 



3. Schleiden: Beiträge zur Botanik (1844), Pag. 10. 



4. Czech: Bot. Zeit. 1865, Pag. 104. 



5. Godfrin, G.: Étude histologique sur les téguments séminaux des an- 



giospermes. Nancy 1880. 



6. De Arbejder i hvilken Lyslinien behandles, ere især Hanstein : Monats- 



bericht der Berliner Académie, 1862, Pag. 109, Anmerk. 2. 

 Hanstein: Pillulariae globuliferae generatio cum Marsilia comparata. 

 1866, 



Russow: Vergleichende Untersuchungen über die Leitbüntel-Krypto- 

 gamen etc. St, Petersburg 1872, Pag. 32. 



Sempolowski: Beitrag zur Kenntniss des Baues der Samenschalen 

 Leipzig 1874, Pag. 11. 



