189 



til at henvise til nogle Gange, da de i den meddelte Iagt- 

 tagelser til Dels falde sammen med mine egne, uden at gjøre 

 Meddelelsen af disse overflødig. Denne Afhandling er P. 

 Vuillemin: Sur le péricycle des Gary ophy liées (Bulletin 

 de la société botanique de France, Tom. XXXII, 1885). 

 Som man vil se af denne Titel, gaar Forfatteren lige løs paa 

 et bestemt Forhold hos Caryophyllaceerne, og da det ogsaa 

 er „Pericyclen" , der hovedsagelig har beskjæftiget mig, vil 

 jeg for danske Læsere først gjøre Rede for, hvad der for- 

 staas ved dette anatomiske Væv, der er kommet til at spille 

 en vis Rolle i den senere Tid. 



Benævnelsen Per i cycle er indført af Van Tieghem 

 i en Afhandling om Cucurbitaceernes Anatomi (Bull, de la 

 soc. bot. de France Tom. XXIX, 1882 pag. 280) og anvendes 

 til at betegne det Gellevæv, der findes imellem Barkens 

 inderste Cellelag (Strængskede) og Karbundterne; den er 

 altsaa begrænset indadtil af Karbundternes Bast og udadtil 

 af Strængskeden. Den kommer for Stængelens Vedkommende 

 til at svare til Pericambiet hos Rødderne, men optræder i 

 Regelen med større Udvikling. En monografisk Behandling 

 af den findes i Annales des sciencis naturelles, 6te Række, 

 20de Bind, 1885 (L. Morot, Recherches sur le péricycle). 

 Pericyclen optræder paa en karakterisk Maacle hos Gary- 

 ophyllaceerne, nemlig som en af i Almindelighed flere Celle- 

 lag bestaaende Skede af forvedede, mer eller mindre tyk- 

 væggede Gelier med alle mulige Overgange mellem den 

 parenchymatiske og den prosenchymatiske Form. Jeg vil for 

 Nemheds Skyld betegne denne i Pericyclen dannede Skle- 

 renkymskede alene ved Ordet „Skede". 



Ved Sammenstillingen af mange Former, saaledes som 

 det er gjort i denne lille Afhandling, er det af stor Vigtighed 

 at man sammenligner til hverandre svarende Regioner af 

 Planten, da Sammenligningen ellers vilde blive ganske værdi- 

 løs. Jeg har valgt dertil nogenlunde Midten af den over- 

 jordiske Stængel, hvorved er søgt undgaaet paa den ene Side 

 Blomsterstilkene, paa den anden Side Stængelens perennerende 



