219 



hvert af disse Blødbast-Partier svarer nøjagtigt en Række af 

 Kar, og hvor der i en Parenkym-Gruppe findes 2 Fioëm-Partier, 

 er der derfor altid 2 Kar-Rækker udenfor. Dette er nu alt- 

 saa god Nyctaginé-Struktur og minder mest om Pisofiict og 

 JSTeea (Bot. Tidsskr. Ilte Bd. Pag. 165 og 168). I Fig. 2 se 

 vi en Smule stærkere forstørret et Tværsnit af en yngre 

 Gren, hvor Marven og de inderste Karbundter ere vedlige- 

 holdte, samt hvor den for Nyctagineerne ejendommelige Kreds 

 af meget lange, stærkt fortykkede Bastceller ses (Sb). 



Efter Indførelsen af Begrebet Pericyele i Anatomien, 

 kan dette ikke godt lades ude af Betragtning ved Under- 

 søgelser over Stænglers Udviklingshistorie, allermindst ved 

 Stængler af den Bygning, vi her have med at gjøre. Hvor- 

 ledes andre Nyctaginé-Siægter forholde sig i den Henseende, 

 tør jeg ikke sige med Bestemthed, men hos Eggersia se vi 

 (Fig. 3), at der udenfor de oprindelig anlagte Karstrænge, af 

 hvilke Figuren viser 3, findes en tyk, af mange Cellelag be- 

 staaende Pericyele, i hvilken de sekundære Strænge opstaa 

 — paa Figuren er der 2. Fra disse udgaar dernæst Dan- 

 nelsen af Kambialringen (Fig. 4). 



Med Fig. 5, der viser Kambialringen efter Dannelsen af 

 flere Kredse af sekundære Karbundter, gives et Indlæg i 

 Spørgsmaalet om, hvorvidt de sekundære Floëm-Bundter i 

 Stængler af denne Natur dannes udenfor Kambialringen, alt- 

 saa med centripetal Anlæggelse af deres Elementer, eller de 

 udskilles indadtil, centrifugalt, saaledes som Vedet. Figuren 

 viser, at det første er Tilfældet; det samme har jeg iagttaget 

 hos Lepigonum salinum. 



Det sekundære Ved er gjennemsat af ægte Marvstraaler 

 (Fig. 8 og 9). Til Afbildning af det radiale Snit har jeg 

 valgt et Sted, hvor Marvstraalen fra den træede Del af 

 Stænglen træder ind i en af de bløde Parenkymgrupper og 

 selv antager samme Beskaffenhed. Samme Bygning af Marv- 

 straaler findes hos Pisonia og Neea. 



Hvad Hudvævene angaar, da er Epidermis stærkt bølget 

 ved at de enkelte Celler hvælve sig frem, ganske som hos 

 Pisonia (Bot. Tidsskr. Bd. 11, Pag. 165). Korken dannes 



