44 



Søer af forskjellig Størrelse; med Tiden ere disse Søer blevne 

 udfyldte, og saaledes er der dannet en sumpet Eng. Det 

 samme skeer paa de store Deltadannelser i Lerlavninger, 

 hvor Vandet ikke har frit Afløb ; men her gaar Engdannelsen 

 meget raskere for sig, fordi Lerlavningerne som oftest ere 

 meget mindre dybe end Basaltsænkningerne. Disse ere ofte 

 af meget stor Udstrækning, og da findes der Tørvmasser 

 ophobede. Paa saadanne Steder kan man baade have en 

 Myr og en Flöi. 



2. Den anden Dannelsesmaade foregaar, hvor der findes 

 svagt hældende, stenede eller grusede Strækninger nedenfor 

 Fjeldene (dannede ved Fjeldenes Erosion), som Grundvandet, 

 der kommer frem af Jorden ved Fjeldets Fod, udbreder sig 

 over eller gjennemfurer med Smaabække. Paa saadanne 

 Steder indfinde Mosserne sig snart og danne med Tiden en 

 Jordbund, der saa optages af Cyperaeeerne, der i Begyndelsen 

 voxe spredte hist og her i Mosdækket; med Tiden blive disse 

 tættere, og Mosserne komme til at spille en underordnet 

 Rolle, men de holde sig alligevel levende ovenpaa det sejge 

 Væv af Gyperaceernes Rødder, indtil Terrænet bliver mere 

 udtørret. Det er altid en Myr, der dannes paa denne Maade. 



Exempler paa begge disse Dannelsesmaader har man 

 næsten alle Steder i Island. 



Som Exempel paa den første, vil jeg blot nævne de 

 mange Smaasøer (tjörn), der ligge spredt hist og her, hvor 

 der er sumpede Strækninger , fra hvilke Vandet ikke har 

 Afløb ; her foregaar stadig en Udfyldning af Lavningen. Jeg 

 kommer senere til at tale om disse Søers Vegetation. 



Som Exempel paa den anden Dannelsesmaade haves de 

 i tusindvis forekommende „Di" er (en tæt Mosvegetation om- 

 kring en Kilde eller et Vandhul). Her kan man følge Ud- 

 viklingen fra den tætte kun af Mosser bestaaende Vegetation 

 gjennem mange forskjellige Udviklingsstadier til Cyperacé- 

 bevoxningen. Ser man paa et Di, saa har man for sig et 

 meget tæt Mosdække, hvilende paa bløde Dyndmasser; de 



