62 



fremtrædende Rolle, ere følgende: Silène acaulis, Dry as oc- 

 topetala , Thalictrum alpinum , Polygonum viviparum , Cera- 

 stium alpinum , Campanula rotundifolia , Luzula multiflora 

 og spicata, Potentilla maculata, Selaginella spinulosa, Pin- 

 guicula vulgaris, Tofeldia horealis, Thymus Serpyllum var. 

 prostrata, Galium verum og silvestre, Trisetum subspicatum, 

 Festuca ovina, Parnassia palustris, Gentiana campestris, Bhi- 

 nanthus minor, Alchemilla alpina, Euphrasia officinalis var. 

 latifolia, Poa alpina, Agrostis alba og canina, Dr aba incana. 



Paa Steder, hvor Terrænet er mere fladt, har jeg set 

 Kobresia og Juncus trifdus dække store Strækninger (i Beru- 

 fjord), der skarpt skille sig fra de nærmeste Formationer 

 ved deres brunlige Farve. I Vallanes har jeg ogsaa set 

 Kobresia alene optræde næsten enevoxende paa en temmelig 

 stor Strækning, hvor Jordbunden bestod af stærkt dynd- 

 blandet Flodgrus. Ved sin stærkt tueformede Voxemaade 

 dannede den her smaa Tuer (1 — 4 Tommer høje), men det 

 løse, mellemliggende, tørre Dynd fejedes bort af Vinden, og 

 saaledes kunde der opstaa forholdsvis store Lavninger (maaske 

 har man her for sig en Begyndelse til den stortuede Mo). 



2. Juncusmoen ligner ganske Kobresiamoen i alle 

 Hovedtræk, blot er det her Juncus balticus, der optræder 

 som den dominerende Art, og Lavningerne ere ofte dækkede 

 af en tæt Graminévæxt. Paa Flodbredder optræder Juncus 

 balticus mange Steder som dominerende (Juncushede) paa 

 fladt Terræn eller som oftest smaatuet. 



3. Græsmoen i snevrere Betydning, ligner ogsaa 

 Kobresiamoen i alle væsentlige Træk, blot er det her Gra- 

 minéarter, cl er spille den største Rolte, og paa visse Steder 

 er den næppe til at skjelne fra Tunene. 



En Mængde Mellemformer mellem disse 3 Græsmotyper 

 forekomme naturligvis; saaledes kan man se mange Steder, 

 hvor det ikke er en enkelt Art, der kan betegnes som den 

 dominerende, men hvor Hovedmassen af Vegetationen dannes 

 af flere Arter indblandede mellem hverandre, f. Ex. Kobresia, 



