70 



Älchemilla vulgaris forekommer ofte i uhyre Mængde 

 nedenfor mindre Forhøjninger (barô), hvor det grønne Tæppe 

 mangler og Jordbunden bestaar af Muld eller lerblandet 

 Muld, undertiden ogsaa muldblandet Grus. Alchemilla alpina 

 x vulgaris forekommer som oftest paa lignende Grund, ofte 

 i temmelig stor Mængde, men aldrig saa talrigt som A. vul- 

 garis. Derimod er Alchemilla alpina bunden til magrere Steder ; 

 den optræder ofte i forbausende stor Mængde, som oftest 

 paa Grænsen mellem Fjeldmarken og de andre Vegetations- 

 formationer (Urtemark, Græsmark, Lynghede), øverst i Højenes 

 Skraaninger, medens de andre AlcfoemilMev som oftest søge 

 Højens Fod. 



I. Mosvegetationen. 



a. Paa tør Grund. Grimmiaheden. Grimmia- Arterne, 

 i størst Mængde Grimmia hypnoides, danne flere Steder et 

 tæt Dække paa Strækninger af forskjellig Størrelse, under- 

 tiden meget store Strækninger, f. Ex. i Sydsiden af følgende 

 Fjorde : Berufjöröur, Breiödalsvik, Stöövarfjöröur og Faskrüös- 

 fjöröur; desuden i Sydsiden af Àreyadalur. Paa disse Steder 

 er det Mosvegetationen, med sin graa eller graaliggrønne 

 Farve, der karakteriserer Landskabet. Fra Fjeldets øverste 

 Spids strækker Mosdækket sig undertiden næsten lige til 

 Havet; men som oftest findes der mellem Havet og Mos- 

 vegetationen enten Fjeldmark eller Myr (sjeldnere). Ind- 

 blandede i Grimmiaheden forekomme vist nok de fleste Steder 

 forskjellige Planter spredte hist og her uden at spille nogen 

 særlig Rolle, undtagen paa de Steder, hvor man har Over- 

 gangsformer. Grimmiaheden kan saaledes sammenlignes med 

 Fjeldmarken, idet Mosdækket svarer til Fjeldmarkens stenede 

 eller grusede Grund; i begge forekomme forskjellige Planter 

 spredte hist og her. Mosdækkets Betydning for Jordbunds- 

 dannelsen er overordentlig stor, idet Mosserne baade udfylde 

 Hulningerne mellem Stenene og ogsaa begrave de mindre 

 Stene ; ved Mossernes Forraadnelse dannes saa en Jordbund, 



