74 



Om Diets Forandring til Myr (og undertiden til Græsmark), 

 bar jeg talt før (Pag. 44—45). 



I Stöö i Stöövarfjöröur indeholdt et Di følgende Arter: 

 Pohlia albicans var. glacialis (i Midten), men i Yderkanten: 

 Acrocladium cuspidatum, Amblystegium exannulatum og Phi- 

 lonotis fontana. 



I Midbær i Loömundarfjöröur fandtes i et Di disse 

 Arter: Pellia Neesiana, Anisothecium squarrosum, Philonotis 

 fontana, Acrocladium cuspidatum, Pohlia albicans og Poly- 

 trichum alpinum (yderst). 



Foruden disse Arter, har jeg paa denne Lokalitet taget: 

 Sphagnum teres og Girgensohnii , Bryum Duvalii, Hypnwn 

 rivulare, Chiloscyphus polyanthos var. pallescens. 



Af disse Arter forekomme Pohlia albicans (med Var. 

 glacialis) og Philonotis fontana (med Var. falcata) i størst 

 Mængde og have størst Udbredelse. 



Indblandede i Diets Mosvegetation voxe andre Planter; 

 hyppigst ere Saxifraga stellaris, Cerastium trigynum og 

 Epilobium alsinefolium. Undertiden optræder Caltha palu- 

 stris her i Mængde. Men hvis Diet er begyndt at forandres, 

 især paa en eller anden Maade afvandes, kommer der flere 

 Planter til, som før er omtalt. 



K. Fjeldmarken. 



Herunder regner jeg alle de Strækninger, hvor Vegeta- 

 tionen ikke er karaktergiven de, hvorimod den grusede eller 

 stenede Grund er det, der giver disse nøgne, tomme, ens- 

 formige Steder deres Præg. Jeg inddeler Fjeldmarken i 

 følgende Afsnit: 



1. Højfjeldets grusede og stenede Strækninger. 



2. Klippernes Flora. 



3. Liernes Stenskred og Smaauröer. 



4. Lavlandets grusede Strækninger (Melur). 



5. Strækninger langs Floderne, bestaaende af Rullesten 

 med Grus. 



