33 



Vinden fejer bort de tørre, blottede Lerlag, og naar denne 

 Ødelæggelse kommer til de skovbevoxede Partier, blottes 

 Birkens Rødder, og efter kort Tids Forløb er det forbi med 

 det Skovparti. I andre Tilfælde dannes der dybe Grøfter 

 (jaröfall) ved Vandets Indvirkning; Vandet udgraver Siderne 

 forneden og de ovenfor værende Lag falde i Stykker og 

 styrte ned i Grøften, derefter tager Vinden fat paa Ødelæg- 

 gelsen. 



Faarene hjælpe ogsaa til ved Skovens Ødelæggelse, dog- 

 er det kun undtagelsesvis, at Faar helt ødelægge en Skov; 

 men ved Faaregræsning om Vinteren blive Skovene forkrøblede. 

 Naar man om Vinteren, da Sneen ligger overalt, og kun 

 Birkeskovens Grene rage op af Sneen, driver Faarene paa 

 Græsning i Skoven, da æde de Grenenes øverste Spids, som 

 altid bærer den kraftigste Knop, Endeknoppen, der fortrinsvis 

 skal besørge Plantens Væxt i Retningen opad; de saarede 

 Grenes Spids raadner altid. Grenenes Endeknop kommer 

 altsaa ikke til Udvikling, men om Foraaret voxe nye Side- 

 grene frem, deres Endeknop spises saa næste Vinter; der 

 kommer atter nye Sidegrene frem , og man har for sig det 

 mangegrenede forkrøblede Birkeindivid med de raadnende 

 Hovedgrene. 



Naar der op af Snehavet staar mere eller mindre af 

 Birketræets Stamme, og Faarene ingenting har at græsse paa, 

 andet end Birkestammen, saa gnave de Barken af helt ind til 

 Veddet, og Træet er da dræbt. Jeg kjender kun et Exempel 

 paa, at et større Skovparti paa denne Maade er blevet øde- 

 lagt. Paa Borg i SkriMalur fandtes en Skovstrækning i 

 den første Del af dette Aarhundrede, men i Vinteren 1836 

 ødelagdes den helt, fordi Bonden paa Borg lod 1000 Faar 

 græsse i Skoven. Vinteren var nemlig meget haard, og mange 

 havde ikke tilstrækkeligt Hø; derfor solgte Bonden Græsning 

 i Skoven. 



Jeg kjender kun dette ene Exempel paa en total Øde- 

 læggelse af en Skov ved Faaregræsning, men dermed er ikke 



Botanisk Tidsskrift. 20. Bind. 3 



