31 



i alle mulige Retninger og voxede skjævt; deres virkelige 

 Længde har altsaa været mere end 9 Fod. 



Paa Egilsstaöir voxede denne Art i Mængde mange 

 Steder paa de mindre, skovløse Strækninger (rjööur) mellem 

 Buskene, og naaede her en Højde af 0,5 — 1,5 Fod; ind- 

 blandet mellem Birkebuskene naaer den en Højde af 4 Fod 

 (den højeste 4,34 Fod). I en løs (o: ikke jordfast) temmelig 

 stor Klippeblok, der ved to Spalter deltes i tre Stykker 

 (Spalterne stode lodrette paa hinanden), vare Spalterne l k 

 — 2 /s Fod brede. Hvor disse to Spalter mødtes, voxede en 

 Salix phylicifolia , todelt fra Roden; Grenene voxede skjævt 

 i den ene Spalte, i modsat Retning, indtil de tilsidst med 

 forholdsvis svage Grene voxede op over Spaltens Vægge. 

 Dette Individ har før været meget større, hvilket man kan 

 se deraf, at de højeste og kraftigste Grene, der rage op af 

 Spalten, allerede ere raadne og bladløse ; de knejse forholds- 

 vis højt op over de levende bladbærende Grene. 



Paa Holmen i Eiöavatn fandtes Individer af Salix phij- 

 licifolia indblandede mellem Buskene af 3 — 4 Fods Højde. 



I Klipper og Kløfter og andre utilgængelige Steder 

 træffer man hist og her større Individer af samme. 



c. Salix lanata. Paa Hallormsstaöur ved Siden af den 

 Salix phyiicifolia, jeg allerede har omtalt, voxede S. lanata 

 med nedliggende, tilsidst lidt opadbøjede Grene af 10 Fods 

 Længde (Gren tykkelsen 9,5—12 Cm.). Andre Steder paa 

 Hallormsstaöur fandt jeg den samme i tæt Birkekrat baade 

 lodret voxende, 4 Fod høj, og forkrøblet, skjævt voxende, 

 af 5,5 Fods Højde. 



Før har Birkeskoven været almindelig udbredt, hvilket 

 man kan se deraf, at der alle Steder findes Birkestammer i 

 Tørvdannelserne. Historien giver ogsaa mange Oplysninger 

 om tidligere Skove paa Steder, hvor der nu ikke findes en 

 eneste Birkeplante. I adskillige Kirkers „måldagi" findes det 

 anført, at Kirkerne have ejet Skove eller havt Brugsret (itak) 



