20 



underliggende Vegetation mod den udtærende, kolde Vinter- 

 blæst. Det har sikkert ogsaa en stor Betydning, at Syd- 

 siden ifølge sin Beliggenhed faar niere Lys og Varme end 

 Nordsiden. Denne fejes derimod om Vinteren idelig af 

 Blæsten, der saaledes kan udøve sin tærende Virksomhed 

 paa den haardføre, spredte og forkuede Vegetation. Det 

 har ogsaa uden Tvivl en Betydning i denne Henseende, at 

 den sydlige Side altid er mere eroderet end den nordlige, 

 hvilket beror paa, at den som sagt faar mere Sne om Vin- 

 teren end Nordsiden; Sneen smelter raskere formedelst den 

 større Solvarme, og de ved Smeltningen opstaaede Bække 

 have større Vandmængde, ere altsaa kraftigere, og udøve 

 derfor kraftigere Virkninger paa den underliggende Grund. 



Da Sydsiderne af Fjeldene ere mere eroderede end 

 Nordsiderne, ere de sædvanlig mindre stejle end disse, og 

 deraf følger igjen, at de nedstyrtende Stene og Stenskred 

 ikke kunne udøve deres ødelæggende Virkninger paa saa 

 stort Omraade der. Desuden har det ogsaa Betydning, 

 at de store Dyndmasser, som Bækkene om Foraaret føre 

 med sig, for en Del afsættes ved Fjeldets Fod, udjevne 

 Terrænet og danne en Bund for Planterne at voxe i (især 

 f. Ex. hvor der har været mindre ,,Urö"er). Som oftest har 

 man ogsaa paa Sydsiden større Lavland end paa den anden 

 Side, og det staar vistnok ogsaa i Forbindelse med Erosionen. 

 Forskjellen mellem de to Sider er i Korthed denne: Syd- 

 siden er mindre udsat for Forstyrrelser, har bedre Beskyt- 

 telse om Vinteren og modtager mere Lys og Varme. Paa 

 Sydsiden begynde Planterne deres Livsvirksomhed tidligere 

 om Foraaret, og som Følge deraf har de tidligere moden 

 Frugt. Hvor der er Tale om en kort Sommer, har dette 

 uden Tvivl stor Betydning. Der er et lignende Forhold 

 mellem Nord- og Sydsiden af Fjeldene som mellem Nord- og 

 Sydsiden af en Silene-Tne, hvor Blomsterne paa Sydsiden 

 springe ud før end de paa den anden Side. Dette har 



